DET KGL.
BIBLIOTEK
Royal

Danish

Library

Digitaliseret af Digitised by
DK
Materialet

værket,

er

fri af ophavsret. Du kan

også til

kreditere

kopiere, ændre, distribuere eller fremføre

kommercielle formål, uden at bede

om

tilladelse. Husk altid at

ophavsmanden.

UK
This work has been identified

being free of known restrictions under copyright
law, induding all related and neighboring rights. You can copy, modify, distribute
and perform the work, even for commercial purposes, all without asking permission.
Always remember to credit the author.
as

MM

tfa
b
1ZH

for

øfolen 09

fjemmet,
B.

d>|r. jpustn.
Sæcct i £>benfe
tteb £c$n§

larliiå,

Sieret

i£«8iekg«r.

©ttfteïfeê $>rengefïoïe.

7be

„ira

gefie,

anbr ÏUrbenBiide.“

É

i
.

I

X;

fov

Sfolcn og

hjemmet,

nf
%.

(Ctjt. 3§ansnt.

^arlfirft,

Særer i

Scerer i

SDbenfe
üeb SaÇttê ©tiftelfeê ©rengeiïcle.

£e§felager.

Tbc ø c T e

Iva oubri DrrimiøbeU.“

Dansk 3 k o lem
ÅicftenljatHt.
|S.
Srpft i

(0.

,0
fSjnlipstns ISngjjonSÉl.'

h

e n

§ten§ ©tiftäbegtryffen §o§ S. (£. 3>reyer.

1868.

i

?

se s j m

h avn.

Livsbilledet.
Kald

mig

et Billed frem af Livet

med klare Farver for vort Blik at staae!

"Dertil
med

Og

Alt,

Historien,

saa

den

er

den

ny’

og

givet
see derpaa.
gamle,
Grund,

man

begge Dele
med Tegning

lidt af

har vi Billedet

samle
reen

—

og sund.

Morke,
Skjær
Lys og Styrkel

see

forst Alt i Hedenskab og

dernæst

i Cliristendommens

Men

—

for Billedet den hedste

thi her
saa

synes liele Jorden
hvad vi formaae at

os

belyst
kjend da, hvor Farverne faae
Hvor Livet er, det skjønne kan Enhver!

/
X 30?

—

»

S^orben for

spijønicierne.
bet

peftige Satib tigger et pøit, engang ineb Sebertræer
tæt bebojet
Sjergftrøg, fatbet Siban on, paa pbié befttige ©traaning,
faa.beffom i ben af Gaturen ufrngtbare, fmatte og fanbige ©tranbftette bcb
fWibbetpabet, fßpenicierne, Sams ©fterfommere, pabbe bercé
fpjern. 3
ben fattige ©frift omtateé bette
gotf fæbbantigt unber 9îabn gf £ ty rer
og ©ibontcr efter bereé to
fornemftc ©tæber. ©a Sanbet fetb umuligt
f'itnbe ernære bent, faa
fegte betpabet, fiffebc og feitebc, og tit@fibé
bpgniitg bar bet fafte Sebertræ fra Sibauon bem et
pppcrtigt SJtateriafc.
Qsfterpaanben bobebe be fig længere og tængere bort fra
Çjemmcté Itpfter ;
(Stjernerne bare bercé Sßeibiferc, naar be briftcbe fig ub paa
bet aabnc £>ab.
3 Segpnbetfen fogte be et ntinbre
ærtigt Gérpberb, ibet be feitebc
ober og
ptpnbrebe paa Øen gppern, bortførte Seboerne og fotgte bent
fom ©taber.
©og fnart tærte be at bribe en pæbertigere
Sjobmaubéforretning ; be feitebe tangé tøiibbclpabcté Stifter
ober tit
Stfrifa,.
pbor be antagbe en Sotoni, Sartpago. ©agnet
fortætter perom: „éon
gen i ©prué peb ^pgmation, og pané
©efter ©ibo bar
meb en ober»
orbenttig rig 9fîanb bcb ttîabn ©icpæné. ißpgmation tobgift
bræbe
©icpœué
for at faae pané Dîigbomme, men ©ibo ftpgtcbe meb ©battene
og enbeet
©itpængere fra ©pnté og bofatte fig efter tang ømftaften paa
Stfrifaé
ttîorbfpft, pbor Snbbpggernc obcrtobe penbe faameget Sanb, fom
pun tunbe
behæfte meb en Øjepub. 3Jtcn ©ibo
ffar Spitbcn i faa tpube ©trimter, at
pun bermeb funbe omgibe et betpbetigt ©tpffe Sanb,
pborpaa Éartpago bteb
antagt, ber fnart bteb en rig og mægtig ©tab beb fin
£anbet og

©'afart."

4

Spanien og fnnbt ber en uppre SOÎangbe
forfarbigebe Sintere af Soto og
Solo.
fptbte
Senere
meb
Øiigbomme pjem tit gøbetanbet.
ocnbtc faatebeé betaésfebe
i bct attantiffe §ao og fanbt
nb
©ibraltar
be
gjemtent
oooebe
fig enbog
titfibft naaebe be
©ngtaub, poor be gjorbe ct rigt SBptte af ©in;
9îab.
ogfaa ißreuofeub $pft, poor be fanbt
SDten for at anbre Sotf iffe ff'utbe opbage bcreë Çanbetêoeie, frem
„3a, 3
ftittebe be bereit Dîeifer foin be fartigfte og meeft forooune ©øentpr:
ræb»
fee,
pøor
Søiter
og
'(©ibraltar)
ffutte blot tomme nbenfor fierfuteé’é
brænbev
tobe
bereé
„Soten
gortaltiuger,
ber
faatebeé
bct
nb",
feer
fomt
fom en SOccetoætting
fom en Smetteobn, bpaoet er faa bpnbet og faa tpft imellem
biéfc ture
og
font
meb
SÔÎaftetracr,
faa
paie
Sio,
famt beoopct
©amber
og nb»
meb
mange §oOeber og fpibfc
ftrcrttetige ©ragcffiffctfer
fom
©upocr,
bered
©ab;
rabfetéfulbe
fppeitbe 3tb og Stammer af
SOian troebe
tit en Steen."
oicbtiffetigt
Sic
foroanbteø
paa,
faacr
llppret
at frifte fiioet roligt i Çjemmet.
bibfe £ogne, og be ^tcfte foretraf
i Sorbinbetfe
SDi'eb Snbien, tRigbommeué hpjcm, ftobe fjipøuicicrne
bct fpbtige Strabien,
tit
Saraoanerne
broge
ocb en bobbett bpanbctéoei.
tabet bercé Sfibe tobe pen for bct
poor inbiffe St’jøbmanb paobe be
etter
broge ooer Ørtenen tit (S up pr at og
arabiffc Ç>aüê Sßadfatüinb,
©en rige
meb ben perfiffe S3ugt.
fatte fig ab Øloboeicn i Sorbinbetfe
og
en
paa
bpanbetsüeien
bauuebe
SDWtemptabé
per
SSabpton
jpanbelsftab
i Sarbeteépcb meb ©appeøarer og anbre
en btomftrcnbe Çaubet
forte
oare: Utb,
SOtanufacturcr. ©e Skarer, fom §aubeten pcntebc fra 3nbien,
©utb
og
Sgbelftene.
Saneet,
iSomutb,
marte oi od :
2lf be martelige Øpfiubetfer, fom ffplbeé Spponicierne,
oeb
ISetnébceffené
© I a d f e t.
©priffe Stippere tanbebe engang
at
3ngen Stene
Suppe.
toge
oare
futtne og begpubte
fanbcbt SBrebber ; be
pentebe
berfor
og
fuube
be
Suppefjebeteu,
fætte
i
poorpaa
oare
SRarpebcu,
antambtc
og
bidfe
paa
be uogtc Satpcterftptfer fra Sfibene, fatte Sjebeten
©en af
oar ben ogfaa fpiift.
3tbcu. Snart oar Suppen farbig, og fnart
men
een@ang
ben
i
paa
ruitbt
øarmcStffe;
'SOtanbffabct pirrebe for SDiorffab
en gjen'ucmfigtig gtiubfenbe Steen, faa glat og faa fnutf, fom
feer pau
ooer Sagen, om Stenen funbe
Sotfene albrig for paøbe feet. ©e taufte
ocb
af Sanb og Salpeter. 3ffuu
Sammenfmeltning
oare fremfommen
3 23egpnbetfen
og ©taéfct oar opfunbet.
nogle pbertigere Sorføg,
auoeubte bet tun i minbre
9îao
©utb
og
og
bct
be
fom
ligefaa bprt
folgte
maaffec i bct 9bc etter lObc Star»
Stptfer tit fßrpbetfer, tpi tangt feuere,
man anoénbe bct tit 25inbiter.
tarte
punbrebe
©u hpprbc gif meb fin gaarcpjorb t ?tar»
Sß ur pur far o en.
enbeet piggebe Çaofnegte, nten
peben af Strauben; pané bp un b fortarebe
ipprben Oibffebi ben af meb tibt Ulb og
beroeb fit ben en røb Smtbe.
beroeb
faroebe Utben; beroeb btco SJSur»
bemarfebe, poor pnbigt pan
opfttnben.
purfarüen

fjponicterne feitebc frembetcé
©c

til

bcreé Sfibe bermeb,

—

—

—

—

5

©isfe ere IßfjonicierneS oigttgfte Øpbagelfer. Sit be fjatie forberebt
lagt en gob ©runb for bett aftrotiomiffe ©ibenffab, er ogfaa temmelig
fanbftjnligt, og nabnltg mener man, at be Ijaoe inbrettetKalenbereniSRaa
neber efter StfaanenS Søb, ti)i üïïaaneberneS Sængbe tjanbe be faftfat tit
28 og 29 ©age.
©fjøtticierneS ©ubsbtjrfelfe, oar Itgefom bereS Stammefællers Sisftj
rernes og ©abtjlonierneS en ntobbtjbelig ©lattbing af Ubfoæoelfer og.
og

©rufomfjeb.

3 Siaret 333 før ©Ijrifti gøbfet crobrebc Silejranber ben Store bereS
Sanb og obelagbc bereS Støber.
2iu ftaae tun nogle fattige gifferljtjtter,
1)0or be nceonte folferige og mægtige Støber fortjen blomftrebe.

$abt)Iønien øg Sîêftjrien.

y$Tra

©Ijøtticint mob ©ft tommer man tit to ftore glober, ©itpljrat
og©igriS, fom forenebe falbe ub i ben perfiffe paobugt. ©eb bisfe glober
taae i Ølbtiben to mægtige Di i g er, ©abijloniett mellem begge globerne, og
SiSftjrien paa ben oenftre eller øftlige Sibc af ©igriS. Slf bisfe to 9îiger
næoneS fuart bet ene, fnart bet anbet fom bet ælbfte;. piftorien om bereS
©runbtreggelfe gaaer faa langt tilbage, at ben taber fig i gabler og Sagn.,
©egge gotfeftag forte f)t)pgoigc Krige meb fjittanben og meb üftabofottene.
©eb bett ©ib, ba Stbrafjam leoebe, maaffee ettbmt tibtigere, man
mener 2200 Star før ©IjriftuS, leoebe i SiSftjrien ett oilb (Srobrer, ©ittoS,
ber ooeroanbt baabe ©abljlonteit og ©Zebtett. pan grttnblagbe Sîiniüe,
en ut)t)re Stab.
©ett oar 12 battfte tOtile i Øm treb S ; ©htrene oare 100
gob Ijøie og faa brebe ooettpaa, at flere SSogtte fttnbe fjøre forbi Ijinanben..
©aa ©turene oare beSuben 1500 ©aartte, Ijooraf etfjoert oar 200 gob Ijoit,
Génbttu mere berømt ettb ©ittoS oar IjattS ©emalittbe SemirantiS.
Sfter ©inoS’S ©ob beljerffebe Igtttt Oîiget og fortfatte fin SDZanbS (Sr
obringer, Oîoget, fom i Øfterlanbene, Ijoor Øoinben tun bleo betragtet
font Slaoinbe, bar bobbelt mrcrfetigt.
putt ftgeS ogfaa at Ijaoe oæret
ubruftet meb fjelbne (Sgettffaber. putt oar faa fniiit, at fjittt uomtoifteligt
antogeS for at oære ©atter af ett ©ubittbe, tt)i bet fortalte®, at ©ttertte
fjaobe opfoftret fjeube meb ÜJïœlf og Øft. ©a ©ittoS tilfælbigt tærte fjeube
at tjeitbe, befiuttebe tjatt at ægte tjettbe, ffjoubt fjttn bar gift meb en af
t)an® ©eneraler, fom figcS at Ijaoe bræbt fig felo, efterat Kongen l)aobe
begjært SemirantiS af fjant. SOZeeft berømt ftjtteS SemiramiS at oære blebett oeb fine itfjljre 5231) gttin g S o ær fer.
pnn forffjønttebe og uboibebe ©a
©tjett oar btjggct i regelmæSfig
bljlott, font allerebc tibligere oar anlagt,
giirtant og gjennemftrømntebeS af (Supljtat. (Sttljocr Sibc af PJZttreit oar
ooer 2 3)2ile lang og 100 gob Ijøi.
Øoettpaa ©luren oar opfort 250
©aarne; 100 Remporte førte ittb i ©tjen, og langs globen oar opfort en

:

Zloa

6

Ijoorigjennem oave anbragte mange ©orte. 3 SSÎibten
©eel af ©pen laa bct fongelige ©alabb, og i SDîibten af ben
anben Çalobeel bet ftore Stempel, pelfiget ®uben ©elob; for ubemcerfet
at tomme fra ©alabfet til Stemplet lob SDronningen anlægge en unber
Øoenpaa ©elobtemplet ftob ©elobtaarnet,
jorbift ®ang unber globen.
§ra et gtaberum, ber bar 300 gob
en ©pgning af ganffe færegen 3trt.
ct
utjpre Staarn lige i ©eiret; paa bette ftob
langt og ligcfaa brcbt, fteg
et 2bet, minbre langt og brebt, pan bette igjeti et 3bie, 4be, 5te, 6te, 7be
bct øoerfte Sapel, i poilfet ftob et
og 8be. (£n Strappe git nbenfra op tit
©utbborb og en ©ulbfettg for ®uben, naar l)an beføgtc fit Stempel.
üOîuur paa begge ©iber,

af

ben

ene

l)itn par bpgget nogle .faatalbte gængenbe
et ipaoeanlœg, poilenbe pøit oocr Sorben
§aoer.
men forenebe oeb et SDæfle,
paa tpffe SOhturpiller af forftjetlig £>øibe,
en Sorbmaéfe, at be ftørfte Stræer
oar
ber
ftor
faa
oppobet
ooenpaa poilfet
beri funbe flaae 9iobbcr.
Øgfaa fortæller

man, at

SDeroeb forftob

man

SDMlcm ©hturftøtterne
fanbteb ©umpeüœrfer tit
at opløfte bct
fornøbne
©anb. 9îaar man fpab
ferebe piftoppe mellem £)øie
Stræer og buftcnbe ©lom
fter, oar bct itte Ijenbeligt,
at man befanbt fig paa et
ffraat neblobenbe flabt Stag
paa en uppre ©pguing.
2lf al benne fertig
ï;eb ere nu lun nogle ufor
metige ®ruuøbpnger til
bage, og man antog bem
for naturlige ©jcrge, inbtil
bet oeb Ubgraouing tifte
fig at oære en SJiæugbe
brænbte ©teen meb inb

trpfte ©ogftaoer eller Stegn
til ©ibucbbprb om, at
man fjer patibc funbetgeo
ningerne af ben gamle
Saunpeftab ; tpi ©pen oar
ligcfom 91 initie bpggct
Ubgratraing af Dtimue.
enten
beelS af brænbte beelb af foltorrebe ©teen, fom Oare fammenføiebe
meb Sorbbeg eller oeb mellemlagte SRør.
meer etter minbre
®e tonger, fom regferebe efter ©éutiramié, oare
tiår netop et
©arbanapal,
©en
bem,
af
fibfte
blobagtige og ubnetige.
enb
mere
utanbig
qbiubetig, ipan lob
©fobbillebc af ©emiramié, ber oar

7

fig afbrtg fee af 9logen, men fab fiele ©agen omringet af fine talrige
Soner; fjan bæbebe UIbtøier, flæbte fig i gruentimmerffæber, fmin
febe og ptjntebe fig fom et fruentimmer. |jan fogte ogfaa faa meget fom
muligt at efterligne en fpæb qoinbelig ©temme og foæfgebe beb Staffelet
©ag og 97at. SKen ba to af fjaub ©tatfjofbere gjorbe Oprør og befeirebe
9îinibe, nifte fjan fig pfttbfefig fra en ganft'e anben ©ibe; fjan fatte fig i
©pibfen for fine Stropper og flog Oprørerne flere (Sange meb ftor ©ap«
perfjeb. ©og ba globen ©igrib gif oocr fine Srebber og bortffpflebe en
©eet af ©tabenê Sfîure, inbfaae fjan, at al SBîobftanb oar forgjæbeb.
Sor iffe at falbe feoenbe i gjenberneë Çœnber ftaf fjan Sfb paa fit ©fot
og opbrcenbte fig fefb meb alle fine ©fatte og alle fine Ooinber omtrent
Slaret 888 før djriftuë.
Sif bet gammefabftjriffe 9îige banuebe fig nu tre ntje : et n tj a S f p r i f f,
et babpfoniff og et tnebiff.
gfere afSongerne i betntjaëfijrifïe 9îige
r
mcbSuba
ae
3b
inbtif eubefig ©afmanabfar gjorte
Srige
og
I,
førte
(£nbe paa 3braefb 9îige Slaret 722 før ßfjriftub og fenbte mange
Séraefiter tit Sfbfprien. 9)?en omtrent Sfaret 600 f. (Sfjriftuë bfeb ÿiinibe
øbelagt af Songerne i SJîebien og Sabtjfon, og 8anbet fefb bfeb gjort tit
en fßrobinbb af bet mebiff'e 9îige.
Omtrent beb famme ©tb regjerebe ben mægtige ^iebufabnejar i Sdabijfon; ogfaa fjan bfeb en af Slfienb ftore Erobrere, unberfaftebe fig be
omfiggenbe 8anbe, trængte enbogfaa inb i Wgtjpten, og paa ©ifbagebeien
inbtog (jan ogfaa 3erufafem og førte be forncmfte Sober meb fig tit Sabtjfon,
mebené fjan efterfob bereb 8anb næften øbe.
©og beb affe bibfe (5r
obringer Ijabbe ÿîebuïabnejar oberfpænbt 9îigetb Sræfter, og fun faafænge
fjan febebe, formaaebe SSaabenmagteit at fjofbe be erobrebe £oube fammen,
50 Star fenere bfeb ïjanê 9îige et iSijtte for fßerferfongen Stjruê.

Serufttleni.
iêgtten ©trage taget meb
ftormenbe fjaanb og faa gobt
fom jeonet meb Sorbett, par
Serufatem tffe befto mittbre be«
Baret tjete bet Srtjïïert, ber potier
ooer bette @teb, pDortxI faa ftore
SWinber fmjtte fig.
gor Søber
er og bitoer ben Ubtnjtfet for et
tabt gœbretanb, ptttê Sorb maa
følge bem i ©raoen i ben titte
tßofe, naar be roligt fîuïïe funne
fooe ben tange @øon; for ben
©fjriftne er benSBibnet titgretferen?
■Çengioetfe for SJÎennefïene, og

Serufatem.

%Uf

8

©nnngetiet i fpaanben nil (jan i ben enige Stab folge grelferenë jorbifîe ©anbring,
©fribt, for titfibft at f'næle ueb (janë ©ran, for (jnilfen SEitfinber afSfjriffne
3a fein for SJÎafjuntebatterne er bett en ticïtig ©g,
begeiftrebe bane fjcngioet bereë Sin.
bet
ber
iplabë, puoraf ber ide ffutbe bline ©teen paa
Stempels
iubtager
og fttîofïeeit,
©teen tilbage, er for bent ben (jelligfte tpiet paa Sorben nceft efter bereë (jellige Saaba.
Serufalem bien grunblagt i Slaret 2023 efter ©erbettë ©fabelfe af SJpperfteprceften
Star
SDÎeld^tfebcf. (paît latbte ben ©aient, (jnilfet bettjber greb. ©t (joint (jttnbrebe
et
bien
ben
erobret
foin
canaititiff
golf,
btjggebe
bens
af
Sebufiterne,
©rmtblœggelfe
efter
eller ,,gre«
en gceftning paa 3'®»/ font be talbte Sebuë, og (jele ©tjen Serufalent

rrteb

©tribt for

benë

©tjn."

Set bleu iffe forunbt îDîofeë at betrcebe bet (jetïige Sanb, men Soëna erobrebe
£an lob fem Songer
©tjen Slaret, efter at (jan banbe ført Søberne oner ©rcenbfen.
ber førft bien erobret af Sanib.
tffe
at
men
paafjion,
tage
gceftningen
mægtebe
(jalêfjugge,
Søb
gra bette Oieblif bien ©tjett ofte lalbet Sanibë ©tab. gem Siar efter ©alomonë
blen Serttfalem erobret af S©gi)pterne og palntrefinbêtijoe Siar fenere af Sëraelê Songe
meb
Soaê. (Sfterat ©tjen paamj Ijanbe næret erobret af Sléfijrerne og fenere atter jemtet
nar broenbt, ,,i|31o«
i
bien
Semplet
ført
gangenffabet.
Sorben af Siebttfabnejar,
göltet
0 g j e [ D çfntlenë gugie nonebe fig itte benoner ben obelagte ©tab".
nen git oner gion f
(Sfter 70 Starb gangen«
Set førfte Sempet blen øbelagt 470 Siar efter betë Opføretfe.
ben ©tore
ftab opførte gerubabel, @g ra 0 g gîeljemiaë paamj ©t) og Sempet. Sllepanber
uar fjant
ba
bet
ber
aabnebe
til
at
for
fjant, og
ftg
(jcerge ©pen,
fanbt ingen Stnlebuing
meb ben ubetjenbte @ub, ber btjrfebeë paa gion, of«
at
gobt
ftaae
ftg
magtpaaliggenbe
Dîoget, Søbertte tttaae fjane feet paa meb Øiaferi i hjertet. Sa
frebe fjatt i Sentplet,
bett
©toreé
Stige uar gaaet tilgruitbe, gjorbe ©tolontceus Sagi ©øtt i Slaret
Stlepanber
Ogfaa benne Stggijpterneë grceffe Songe
320 f. Sljriftu« fig til föerre oner Serttfalem.
meb
at
bet
ftjcentebe rige ©aner til Semplet.
Sepona
og
ftaae ftg gobt
tlogeft
fanbt
Slntiodmê beu ©tore tog ©tjen fra SSgtjpterne, Slntiocbuë ©pipljaneê ftormebe beu (161
f. Sljr.) efter et Oprør og ftraffebe Søberne neb at opftille Slfgttbett Supiterë ©itlebftøtte
t bereS Sempel.
SDÏadjabceerneë frigerffe S@t Ijeuitebe benne Uret, tuen inbre ©tribigpeber
bragte fenere ©peu t Stomerne« ©olb; ©ompejuë erobrebe Sempetet (64 f. ©pr.), og
©raêfuê pltjttbrebe bet.
SJtebettë Serufalem ftob ttuber Sîonterneë Ooerljerrebømme, føbtes ©erbenê grelfer,
©i uille betragte ©tjen, faaleoeë font ben beffriueë fra ijitte Siber.
©prifiuë.
Sefttê
Sen nar opført paa fire jjøie og nar brett i tre fjtonebbete: bett garnie ©tab, font laa
ben lauere ©tab laa paa tpøien Slcra,
paa ©jerget «finit, bett (jøiefte og ftjbligfte;
norbenfor 3i° u °g SOtoria ; ettbiut norbltgere [aa ©etpjetpe etter bett ntje ©tab;
nar Sofappatë Sal, igjemtem (jnidett ©ceffett Sebrott
paa ben øftlige ©ibc af ©taben
mob Oft laa et irøeieri
fløb og løb ttb i bet bøbe f?an ; imellem fiebron og Oliebjerget
ane.
©eine
beftaaer af Salffteen,
©etb
Ijeb
fem
Oliebjerget
meb tiltjørenbe fpaue, font
men
men er beplantet meb Otiuentræer ; fra bette onerffttcr titan ei blot tjele Serufalent,
at
ben
bet
bet
berfra
bøbe
uibefte
norblig
faa
giner
Ubfigt;
fjau,
ogfaa SDÎibbeKjanet og
©eb gobett af ©jerget ftjbligere laae Sanbébtjerne ©etp«
gaaer ©eien til Se ritbo.
ptjage og ©etljattia. ©tjb for Serttfalem laa en frugtbar Sot, §innoné Sat,
meb ffjømte §aner og Stillag; bett Ijanbe i celbre Siber næret befmittet meb SKolocfë
—

—

'.uuii.üir'iy-aer

—3È3

9

Slfgubäbprfetfe.
©pboefltigl for benne ©al onr ©itoamê Silbe, font oeb en berømt
Sanbtebning forftjnebe ©taben nteb Sanb; oeb btbfe Sanbtebninger tmre be fongelige
fjaoer, og berfra gif SBetert til Setptepem. fjerfra mob Sîorboeft taa ©oïgattja, poor
gorbrpbere blette penrettebe; ben norbtige Omegn inbtoge Songerneê ®raoe.
Serufatem feto onr ftcerft befœftet meb 3 fRingnture, ber gif i fjifjaf og Pnfbe en
Slîœngbe ©aarne; Omfanget onr noget ooer en SJliit. 3nbenfor ben (eoebe en SRœngbe
iKenneffer; poor ftort Sïntàttet oar, taber fig iffe angine, bog oar bet net mettent 120 |og
150000, paa geftbage Del bet 10«boi>bette.
fßragtfutb og fïjon pæoebe fig ifcer bïanbt
Spgningerne Sorgen Slntonia ; betiggenbe paa en ()øi Stippe norboefttig og tige oeb
©emptet, beperffebe ben oeb fine flore fßtabfe, ©øitegnnge og flore Spgninger iffe btot
©emptet men ogfaa Spen; ber taae be romerffe Sefœtninger, fom omtateê i Stpoftterneg
■Çiftorie. Sigefaa ffjøn, om ei prægtigere, oar §erobeê’ê ÜßalabS, omgioen meb en 30
Stien bøi iOîuur fnaoetfom meb ©aarne, ber ftobe tige tangt fra poeranbre; opført af
bet foftbarefte fKarmor, prpbet meb be fortræffetigfte ©allerier og Softbarpeber, afgao bet
et beitigt ©fue.
2Ren poab ber ifær fortjente Opmcerffompeb og ooergif att SCnbet oeb
fin ©torpeb, oar bet §erobiffe«©empet. ©et Dar antagt paa toenbe §øie, poitt'e oeb
©et egentlige ©empetpuug oar opført
upgre Stippebtoffe oare forenebe meb piitanben.
af poibt Sftarmor, betagt meb ©utbptaber; SJtømtingen oar befat nteb fpibfe @utb«
ftcenger, fan bet fremoifte bet pnbigfte @pn, ttaar ©oteit ffiunebe berpan. Stcermeft om«
fring pete Spgningen onr Çrcefterneê gorgaarb, P»or ber ftob et ftort Srænbofferatter,
paa poitfe be tattøfe Øffringer ubførteg for göltet fra ben tibtige SKorgen tit ben fitbige
2lften. ©enne gorgaarb oar oeb en tao, tun 1 Stten pøi SKmtr abffitt fra ben anben,
g otiets gorgaarb, fom oar afbeett i to farter, een for SKænbene og een for dom
©en pberfte gorgaarb ® ar fpebnin«
berne; inbenfor oare Sceretfer for Skæfterne.
gernes, i poitfen bet oar bisfe tittnbt at fomnte.
Ogfaa benne oar omgioen af en
SShtitr meb en Suegang paa ben inboettbigeSibe, poor ber fanbteS Sober for ©cetgenbe
3 Suegangene etter oeb Scenfene nnber sportene tatte Særere meb bereS
og Sjøbenbe.
©ifcipte; ber ftobe be, fom babe tit @ub, Stnbre git per, fpnbferebe og famtatebe meb
pinanben: et broget Sio bøtgebe pete ©agen berigjennem.
©jennem alte bisfe gorgnarbe fom man tit ben egentlige pragtfutbe ©empetbpgning,
ber beftob af et gorpituS, gjemtem pois 70 Stten pøie fßortat (föooebport) man fane be
inbre meb @utb betagte Scegge, poor Snbgangen onr tit bet ©eilige; ber ftobe be flore
©ntbtpfeftager, pooraf ber i bet ©atomonffe ©empet paobe oæret 10, og Sorbet meb
©fuebrøbene; mibt imettem bisfe ftob 9tøge(fealteret, paa poitfet oettugtenbe fRøgetfer
boglig bragtes tit fierren. Sigeooerfor oar bet trebie 3fnm, bet Sttterpettigfte, ab«
3 bette Sttterpettigfte, poorpen fun
ftitt fra bet forrige oeb et pberft foftbart ©æppe.
Sjpperfteprceften, og bet fun eengang om Staret, mantte træbe, ftob i bet ©atomonffe«
©empet jagtens Sirf, ooer poitfen Sepooa paobe oiift fig naaberig og forbarmenbe; i
bet anbet ©empet oar bet Sttterpettigfte tomt, et ©egn paa gotfets af ®ub nu fpnfigen
fortabte ©itftanb. ©attøfe oare be Setter og Særetfer, fom omgaoe ©empelbpgttingen,
i poitfe ©emptetê flore ©fatte oare pentagte; poor ftor benne oar, oife be pgp«
(Snpoer tpoeaarig Séraetit onr forpligtet tit at gine en Pato ©efet
pige Ubptpnbringer.
(omtrent 3 9Jif.) om Staret tit ©emptet, ipoor pan faa enb onr i Serben,
gromme
©anfer og befoærebe ©amoittigpeber titoeiebragte ogfaa ©emptet mange rige ®aoer,
«

10

ïigefom bet ogfaa Dar et ©pbenaringêfteb for meget betroet ®obê. ©ont Stemplet faa«
ftob i fut futbe @tanb§, Bar bet en af be foftbarefte Sggninger i Serben, poi®
Stggte ogfaa Bar ubbrebt ooeratt, bet Bar goreningëpunftet for be ooer ben ganffe Sorb
ubbrebte Søber, ©jenftanben for at bereê Scengfet og ait bereë fpaab.
Stf at benne fjertigpeb Bar bet attfaa, at ber efter gretferen® gornbfigetfe itte ffutbe
labe® ©teen paa ©teen.
©pfgtbetfen af benne ©paabom nœrmebe fig burtigt. ©tore
be ©rcengêter, poormeb be romerfte SDtagtpanere pjemføgte göltet, ber Bar
Bare
opløft Beb inbbgrbeê ©tribigpeber og nanntig ogfaa abfptittet Beb et religiøft ©ncer«
meri, paanirfet af ben ©paabom, at 6en af bet® SOltbte ftntbe oorbe Serben®
Seperfîer. $en ene fatffe Stieêfia® aftøfte ben anben; mange SorbffjætB, ©egn og
©n
Sar®ter bebubebe, at Unbergangen Bar nær ; men göltet® Øine Bare forbtinbebe.
bent førte pan
en
et
af
©itpceng
30,000
SReuneffer;
ffaffebe
ftg
3@gppter,
falff proppet,
op paa ©tiebjerget, berfra ftntbe be fee, pnortebeë paa pan® Sub Serufatem® SRure
ftprtebe om; be gtefte af btëfe Settroeube btene nebpuggebe af getip’® ©otbater.
©t atminbetigt Oprør tom fnart tit Ubbrub, 20,000 Søber mgrbebe® i Sæfarea,
©en romerfte
50,000 i Sltejanbrien, 10,000 t ©amaffué; pete Sanbet ftøb af Stob.
Stnfører Sefpafian tom raeb en nbføgt Strmce; fnart Bar pete Subæa i ©eierperren®
§ænber; mange punbrebe ©uftnber Bare aßerebe nebfabtebe og folgte fom ©taaer; tun
en titte ©fare af ©roenbe, ber minbebe® gretferen® gorubfigetfe, nar ftpgtet tit fßetla,.
en ©tab paa piin ©ibe Sorbait, og unbgif faatebe® ©betæggetfen® Seberftgggetigpeb.Sht teirebe Sefpafian fig foran Serufatem, ber Bar en SRorbergrube for be forffjettige
^mn nitbe iffe foretage
partier, pBitfe øbetagbe pneranbre ocerre, enb (Romerne fmtbe.
en Pebre Stufører, enb pau,
mob
„Bar
Serufatem:
pan,
„®ub",
fagbe
noget fbooebangreb
§an nar ei pelter beftemt tit at inbtage
tpi pan onergan pant ©taben nben SRøie".
ubncennt
ben
af
Serufatem.
Sefpafian,
f pr iffe fpcer tit Seifer, reifte tit Siom for at
§an inbe«
mobtage Sronen og ooertob Srigéføretfen i Subæa tit fin @øn ©itu®.
ftuttebe ben af fßeft, £>uuger®nøb, inbre partier og Siøuerbanber miépanbtebe ©tab meb
Storøerne® uppre Seteiringémaffiner og forføgte alte SRibter for at benage göltet tit
§unger®nøben nar ftegen tit en faaban ®rab, at
©nergioetfe; men Sttt uar forgjceue®.
ben gjorbe Snbbpggerne rafenbe; en SDtober fortœrebe fit eget Sarn, SJiange begane fig
500
nbenfor SDiureite for at opføge Urter og feonetsmibter. ©itu® lob bent toräfcefte
benne
men
eue
om ©agett
ittoit
SSrcenbe
til
uagtet
Sîorf
;
tttcutfilebe
ttlftbft
Støb, uagtet ©taben fnart Bar inbeftuttet fra atte ©iber, uagtet ber fra een Sport atene
Bar ubført 158,000 Sig, fore be magtpaBenbe (fkrtitebere oratring i ®aber og ©trceber
©nbetig fatbt ©taben (70 efter ©pr.);
og nebftoge ©npuer, fom talte om ©oergioetfe.
©itu® nitbe pane ftaanet ©empfet fom en af Siiget® ifSrpbetjer; men en romerff ©otbat,
tigefom breoen af en bœntonifî SMagt, faftebe en gaffet inb igjennem et Sinbue; alte
Seftrcebetfer for at ftuf fe Bare forgjæoe«; bet gif op i Sner, og meb bet umaabetige
©fatte; be®uagtet nar bet gjorte Sptte faa ftort, at ©utbet® $rii® fanf tit bet fjatne.
„Stieb ®itb® §jætp", fagbe ©itu®, ba pan faae be erobrebe Sefceftninger, „pane ni ført
benne fïrig
®ub feto par brenet Søberne ub af bisfej Sotoærfer; tpi pnab formane
1,100,000 SJieitneffer Bare omfonme unber
SRcnneffepcenber mob faabanne ©aarne?"
Seleiringen, 97,000 fangne og folgte fom ©taner; titfibft nitbe Sngeu fjøbe bem mere. Un«
ber faabanne Sammerfcener, af puitfe bet per gortatte ubgjør fun en tiben ©eet, fatbt
ïebeS

—

—

,

11
ben

©tab, i poilfen be ftørfte ©jentinger Dåre ffcte, be petligfte Orb ubtalte, pDitfen faa
ißroppeter tjadbe forherliget, og tilfibft pa:>., fom tjnobe Dillet forfamle gotfet om
ftg, fom en fpøne fine Spïïinger unber fine Slinger.
Set er bisfe ffrcelfelige Slegioenpeber, pDortil faa mange proppetiffe Orb
tibligere
panbe penoiift ; men enbnu Dar gretferenS Orb iffe nlbeïes futbîommet: „ber ffaf iffe
labeS ©teen paa ©teen i big."
Opfplbetfen tjernf inbtraf 100 Star fenere unber en np
jøbiff Opftanb,tpi ba bteD Sløeit jetmet nteb Sorben, ubflettet af Slperues Sal og en
np Sip anlagt unber ÿîaon af Oliæ Capitolina, pDitfen Søberne fun fif Sod tit at be
trcebe een ©ang om Staret for at
ubgræbe paa gæbreneS ©rane, og benne SEiHabelfe
funbe be enbba fun tilfjøbe ftg for alt bet ©uïb, be eiebe.
©aalebeé Dar altfaa Se
rufalemS Slarnt for en Sib forfounbet af Sierben, men Slpen, ber paa bisfe Sliber Dar
bienen pebenff, uenbte atter tilbage tit ben ©itb, ben paobe fornegtet, ba
Sonftantin ben
©tore omftprtebe SlfgubSbitteberne paa grelferens ©raD og opførte be
Slpgninger, fom
man tilbeels feer ber enbnu.
Slpenê ©fjcebne par imiblertib ffiftet mangfolbige ©ange
©om et mcerfeligt Segn omtales, at Søberne tffe længe
fiben benne Sib.
herefter og
nnberftøttet af Seifer SulianuS, ber Dar falben fra (Sprifteubommen, paanp Dilbe opføre
Stemplet; STOcenbene arbeibebe meb bereS foftbarefte Slcerftøi, OlDinberne pibftcebte Sorben
i beres bebfte Slæber, „men SIbtunger f) 0 islebe nb af Sorbenë Snbre
og forbreöe 9Ir
beiberne." Stit et SSeniiS paa ©fjcebneitS Omffiftelfe fttnne Di
Icefe føtgenbe Strcef af
Slpenë §iftorie: 614 erobrebeS Sipen af ißerferne, 628 af ©reelerne, 637 af Straberne
Sen 15be Suti 1099 inbtog be cpriftne SorSfarer
og 1077 af Stprferne.
Serufalem
rtnber ©ottfreb af Slomüon; men 1292 falbt ben atter i be SfantroeS
fpænber; 1382
fom ©taben unber SDtametufferne, 1517 igfen unber
Stprferne, unber puis fperrebømme
Sipen enbnu ftaaer, men meb eubeet gripeber og Stettigpeber for ben dfriftne Slefotfning.
Stf ltuDcerenbe ntcerfetige Slpgninger fan nceuneS Sulifen Orners prægtige SJtoffee
(©Iraient) paa bet ©teb, poor bet gamle ©alomonffesSempel ftob; bernæft finbes et
ftort Stoffer og 13 Sirfer, ben peltige ©rans Sirfe meb SalDariebjerget (©olgatpa) og
anbre peltige Sibelfesfteber.
Sen peltige
©raDS Sirfe er 120 ©fribt tang, 70
©fribt breb og bpgget i Sorsform; ben
ligger paa en itjeon .©runb og beftaaer
egentlig af 3 Sirfer unber eet Sag, nem®
lig: ben peltige ©raDS egentlige Sirfe,
©alDariebjergetê (fjooebpanbeftebetS) Sirfe
alte
og fiirfen ooer bet funbue Sors,
tre ftaae Deb 3Jiure og poætoebe Srapper
-i gorbinbelfe meb pinanben.
Ser finbes
fim een Snbgang til bete Sirfen, nemlig
paa ben fpblige ©ibe, pDor man feer tpr^
fiffe Søroogtere fibbe ubenfor tilnenftre oeb ©iben af Sirfens Sloffetaarn.
Sen 12te
October 1807 bteo ben ftørfte Seel af Sirfen lagt i Stffe.
Sen peltige ©raDS ©apel,
ber pDitebe paa ©øiter af 9Jiarntor og tporpppr, og be runbe
©øiter, ber bare Sups
peten, bteue et IRod for Siterne. Set fmettebe Sltp forøgebe S3raubenS fjeftigpeb, faa at
ben ftore SKængbe af let antænbetigt Sræocerf fortærebes i
§aft. Serfor bteD bet be
mange

—

;

12
Sræbøren til famme, b(eo
tragtet fom et SOÎtrafîet, nt ben tieUtge ©ran fe(o, ja enbog
brcenbenbe
ben
falbt neb ooer ©ranen og
Suppet
albeteS
itbrffabiget, enbffjønbt
funben
er ooerlcesfet nteb
fnufte bet ober famme opførte ©apel. Sirfen, fom er opført paang,
Maar
man trceber inb i
en flet gom.
(an
er
i
af
og
girater tgrfiff ©mag, Suppelen
meb et ©itter omginett
benne Sirfe, ftøber man ftray pna en i ©ulnet (iggenbe langagtig,
uære bienen fafnet af Sofepb af ülrimas
guu( (Marmorplabe, pnorpaa ©brifti Segente ffa(
oner benne „Satoetfens ©teen",
tbcea og Micobemus. gorubcn be Saniper, ber pæitge
tre fmaa Sgfteftager.
Silbøire
tre
©iber
bens
forte
ftore
og
anbragt
er ber neb boer af
S5er finbeë to boceloebe ©apeder:
ligger.
et
man
b»or
Çooebpanbeftebet
©bor,
©lag«
feer
bet anbet beritnob paa bet
bet eue paa ben 8ß(abs, boor grelferett bleo naglet til Sorfet,
boor ber nu beftanbig
og
oar
imellem
(Knoernes,
Sors
begge
opreift
©teb, boor fjattë
Sleb grelferettS nenftre ©ibe, benoeb bet ©teb,
oebiigebotbeS 13 brcenbenbe Santper.
rennebe uttber Sorbffjætoet
boor ben ene (Køoer bang, nifer man en ©palte i Slippen, fotn
til

SorbenS
©fter StnbreS gortœding gaaer benne (Kenne lige neb
ntan
booo
®ape(,
SobanneS’S
Slpoftelen
©apel
ligger
SorSfceftelfenS
©entrant.
i IjotKen man efter SegenbenS Orb ffaf bane
benne
Slippereone,
af
feer gortfættelfen
be to @teen«Sigfifter,
funbet StbnmS §jernef!a(. Ubenfor Sobauneécapeffet ftobe forbum
i Sevufatem, ©ottfreb af Souidon og (Balbuin ben
be
Songer
dfviftne
førfte
bnori begge
meb gorfœt forftprret bisfe Jettes S3egraoe(fer.
gørfte, oarc (agte tidjoite; men ©ræferne baue
©ibe forbi ben
©aaer man fra SaloaricbjergetS Srappe be« imob Sirfens øftlige
man til en
fomnter
fronet
bleu
og fpottet, faa
ber opreifte Støtte, booroeb ©briftuS
@t. ,(Menas ©apel; 11 Sriu bpbere ligger
neb
ti(
21
Svin
nteb
ber
fører
Stappe,
Segenbeu fortæller
©trbet, boor ©brifti Sors b(eo funbet tidigemeb begge (Knoernes.
om ©brifti tibelfesfulbe Søb,
at
at
©rinbringen
ubffette
døberne, for ganffe
nemlig,
(Sfterat be
neb i en bpb ©ifterne.
baobe faftet baabe ban« og begge (Kønernes Sors
beut opgraoc; men ©tebet
(ob
ben
316
i
ber
fjefene
bedige
Siar,
baobe ligget ffjulte
Sors
fe(o opbagebe bun »eb nogle Søber, font hun (ob lægge paa (fSinebcenfen. ©brifti'
en Søbsfgg meb begge
berørte
ba
©iffoppeu af Sernfalem forgjæoes
gjenfjetibte man,
inben benne
(Kønernes SorS; men næppe baobe ban (agt ©brifti Sors paa ben ©pge,
ftray bleo petbrebet.
Sen banner
@e(oe ben Ijedigc ©raus Sirfe ligger oeftlig for Çooebpanbeftcbet.
72
©fribt.
oppe i
(Zoerft
en meb en Suppel bæffet Splinber, bois ©jenuemfnit ubgjør
Sirfen faaer fin
en
man
boorigjennem
Slabning,
(Mibte
ftor,
frebsforntig
feer
Suppelens
er 8 gob
(Belysning ; (obret unber benne Slabning ligger ben (ledige ©rao. ©raobulen
er omtrent 6
(Marmor,
7
breb
af
blaaligboibt
7
bøi.
©arfopbagen,
gob
og
gob
(aug,
i benne ©rnofjule
gob lang, 3 gob breb og 2 gob bpb ; 3 til 4 (Menncffer bane filabs
(Maleri
et
man
af en fpanff
benne
(Beb
bar
ftort
opftidet
oeb ©iben af ©arfopbagen.
neb

<Sf)riftt Søb.

Unber

(Maler, foreftidenbe ©brifti Opftanbelfe.
Sirfe bet ©teb,
Sesforuben foreoifer man i ben liedtge ©roos og ©atoariebfergets
edfr ©tebet, (joor grelferen boælebe, inbtil
bet
oar,
faafalbte
„©brifti
gccngfcl"
boor
©ubDib-re otfeS ©tebet, boor (Maria og 3o
man baobe graoet pullet til bans Sors.
ben
unber
opflanbue ©briftuS oiffe fig for (Magbaleita
Ijoor
Sorsfæftelfen,
bnnueS ftobe
SMetdjifebef«
eder 3ojepb af SlrimatbceuS’S ©rao
og for fin (Mober, MicobemuS’S
©rao og ©tebet, Ijoor Stbrabam oitbe offre Sfnf.
Valfar 03 81)
,

(Gîftev

13

Det døde Hav.

Ti vare komne til Ørkenen, der er fuld af Huler, og hvor vi
levende mindedes om David, da han i denne Egn skar Fligen af ^sauls
Kappe. Vi speidede forgjæves efter, at Vandspeilet fra det døde
Hav snart skulde skinne os imøde, indtil vi endelig fra en Klippetop
s'aae Havet ligge 500 Fod dybt under vore Fødder. Vi stege ned og
over
Dynger af Kampesteen naaede vi hen til Vandfladen. Stenene
ere bedækkede
med en giindsende Saltskorpe eller ligesom overVandet har en grønlig Farve og er ikke gjennemmalede med Olie.
sigtigt, thi med Hensyn til Udseendet maatte man snarere troe,
Det er umaadelig bittert og efterlader
at man stod ved et Oliehav.
en
væmmelig bitter Smag. Man siger, at almindeligt Salt ikke kan
opløses, naar det kastes deri, men derimod har det en overordentlig
Vi badede os i Havet, og endskjøndt jeg aldrig før kunde
Bærekraft.
svømme, kunde jeg her uden Vanskelighed gjøre alle en Svømmers

14

Bevægelser, baade flyde, sidde og staae. Efter Badningen bemærkede
vi ikke noget Saltlag paa Legemet, en Iagttagelse, hvorom ellersBadet var yderst forfriskende
saa mange andre Reisende have fortalt.
efter Dagens Byrde og Hede ; thi Heden var meget stor i denne
Havkløft, der laa i en indesluttet Dal mellem høie Klippevægge.
er
10 Mile langt og 2— 2b Miil bredt, Egnen
nøgen og øde Ørken , naar undtages nogle enkelte
Paa
Steder, hvor enten en Bæk eller en Kilde risler ud i Havet.
disse Steder er Kysten beboet, og de saa gængse Fortællinger om
Havets og Vandets forpestede Natur maae kun betragtes som hjemmeVi forbleve 5 Dage ved Kysten og mærkede Intet til
lavede Fabler.
fordærvet
Lugt eller forpestet Atmosphære; ei heller havde
nogen
vore Veivisere, Araberne, hørt tale om noget Saadant.
at bestaae af Kalksteen med
De tilgrændsende Bjerge synes
af
Usdum, der bestaaer udelukkende af Salt.

Det døde Hav

deromkring

en

er

Klippen

Undtagelse

giindsende sort Steen, der lugter som
forarbeides i Jerusalem til Rosenog
Jordbeg,
findes
Steder
flere
Jordbeg eller
Salpeter og Svovl.
krandse; paa
ved det døde Hav, men kun ved Sydikke
overalt
findes
Asphalt
skal
kysten, især i Nærheden af det Sted, hvor det gamle Zoar
fremkommer især efter Jordskjælv, da Bølgerne
have
findes

Paa Nordsiden
er

en

antændelig

ligget; Beget

siden

skylle

Efter Jordskjælvet 1837 saae
Landjorden.
svømme omkring paa Havet.
Rimeligviis
underjordiske Asphaltlag paa de Steder, hvor Sodoina
det op paa

man

store Masser deraf

ligge

disse

I selve Vandet findes ikke et
og Gomorra engang have staaet.
af
ikke
levende Væsen, ja
noget Dyre- eller Planteliv;
engang Spor
Fiske og Snegle kunne ikke leve i dette af Saltdele overmættede

Vand.

Arabien.

Arabien

er

fire

Gange

saa

stort

som

Tydskland,

men

har

kun

Landet er fordetmeste en sandig Høislette,
10 Millioner Indvaanere.
uden Skov, uden Regn, uden Floder, og derfor ufrugtbar, menneskeMod Nordvest ligge Bjerge eller rettere
tom og kun lidet bekjendt.
i den
Bjergkjæden Horeb, hvor Gud aabenbarede sig for Moses
end
høiere
er
som
Horeb,
Tornebusk
noget
brændende
; Spidsen,
hedder Sinai og er 8000 Fod høi.
Der, hvor Moses traadte" frem
Elias bad, staaer et Huus.
hvor
staaer en
for
og

Gud,

Cypresse,

Bjergene ere mange Capeiler og Moskeer, og i en
Ingen indlades i
Klippekløft ligger det berømte Cathrinekloster.
dette Kloster, med mindre han foreviser skriftlig Tilladelse fra PaEn Vægter staaer ovenpaa Muren og
triarken i Constantinopel.
Er
kaster en Snor ned for i denne at heise Brevet op til Eftersyn.
Paa og imellem

15
Brevet kjendt gyldigt, kastes et
Toug
hvorpaa den Fremmede kan sætte sig

ned med

Tværpind forneden,

og holde sig fast, medens han
heises op paa Muren.
Men hvorfor saadan Forsigtighed?
Den er
nødvendig, thi de fattige Arabere vilde plage Munkene med Betleri,
røve af deres Haver
og rimeligviis drive det videre, hvis ikke Klostermurene vare saa høie,
Tæt ved Sinai findes
og Portene altid lukkede.
ogsaa Kilder, og ved disse er det frugtbart, men vidt omkring er
kun den øde Ørken, hvor Gud
paa en underfuld Maade underholdt
sit Folk i 40 Aar.
Araberne nedstamme gjennem Ismael fra Abraham
og findes,
ligesom deres Brødre, Jøderne, adspredte over hele Østerlandet. Det
er et smukt
og kraftigt Folk , og ingen af de ældre østerlandske
Erobrere formaaede at undertvinge dem;
Alexander den Stores
paatænkte Tog til dette Land kom ikke til Udførelse.
De inddeles efter deres forskjellige Leveviis i:
a) Beduinerne, der
leve som frie Hyrdefolk samlede i større Samfund eller Horder,

b) Fellaherne, Agerdyrkere, der navnlig boe i Landet mod Sydost og Sydvest, hvor de
paa deres Bjerge dyrke den berømte arabiske
Kaffe,

samt Durra (Korn), Dadler
og Gummitræer; de have ikke
Beduinernes Uafhængigheds- og Frihedsfølelse, men leve tildeels i en
undertrykt Tilstand. c)Hadhesi eller Stadbeboerne, der mees't beskjæftige sig med Handel og i Almindelighed ere havesyge, bedragerske og af slette Sæder.
Araberne besidde overhovedet en mærkværdig Aandsnærværelse,
De ere heftige af Lidenskaber,
megen Snuhed og Skarpsindighed.

deres Vrede er skrækkelig, Hevn er en
Pligt, Tilgivelse en Fornærmelse og medfører Foragt.
De have en glødende Indbildningskraft,
gode billedlige Talemaader, og især
elske de Eventyr og latterlige Fortællinger. Arabien er den mahumedanske Religions Hjem og hellige Land ;
tidligere var Stjernedyrkelsen almindelig her. I de første Aarhundreder
efter Christus bleve Mange omvendte
til Christendommen, men denne er nu
ganske fortrængt af MahumedsLære.
Ogsaa ere Araberne bekjendte for deres
store Videnskabelighed i Middelalderen
eller fra Mahumeds Tid til det 15de
Aarhundrede.
Derfor hører det arabiske Sprog ogsaa til et af de rigeste og meest uddannede,
og det
studeres endnu meget flittigt af Videnskabsmænd for at drage
Nytte
af de gamle arabiske Viismænds Kundskaber; det bliver saaledes

16
ogsaa i vore
Paris og St.

Dage

de fleste Universiteter i

læst ved

Europa,

især i

Petersborg.
Mahumed.

7de Aarhundrede optraadte blandt Araberne en Mand,
der syntes bestemt til at fremkalde store Bevægelser i mange Lande
Det var Abul Kasein Mahumed eller
baade mod Øst og Vest.
sin
Muh am ed.
Næppe var han 2 Aar gammel, da han mistede
en
Kameler
Slavinde;
ham
5
kun
efterlod
der
gammel
og
Fader,
Nu tog Bedstefaderen den sexkort efter døde ogsaa hans Moder.
var 9 Aar gammel, kom han til sin
han
da
til
sig, og
-aarige Dreng
der tog ham med sig paa sine Hanen virksom

I

det

Onkel,

Kjøbmand

,

Ilden i hans sorte Øine, hans smukke, ædle Holdning,
hans kraftige Væxt henledede Alles Opmærksomhed paa Ynglingen og
Hertil havde Naturen
vakte Anelser om den fremtidige Hersker.
endnu givet ham Veltalenhedens mægtige Kræfter; Ingen kunde modstaae hans Ord, naar han talede med Begeistring.
Paa sine lieiser betragtede han Landene og Folkene med stor
han tænkte over Alt, hvad han saae, og saaledes

delsreiser.

Opmærksomhed;

kunde det derfor ikke undgaaes, at hans Aand gjorde Kæmpeskridt.
til
Han havde bestemt sig til Handelen og bestyrede fra sit 25de
40de Aar Forretningen for en rig Enke og det med saadan Dygtighed,
Men
at hun tilsidst ægtede ham, hvorved han blev en rig Mand.
kunde ikke tilfredsstille
Livets
Beqvemmeligheder
Rigdommen og
Naar han færdedes med de store Karavaner paa lange
hans Aand.
eller sang
Handelsveie, og de snakkesalige Rejsefæller sladdrede
Tanker
i
hensunken
han
og grunmuntre Viser, da red
dybe
taus,
dede paa høiere Ting, paa Gud, Udødelighed og Menneskets Bestem»Menneskene rundt omkring dig», tænkte han ved sig selv,
melse.
hvis du maaskee kunde biMørke
ere hensunkne i Overtroens
—

den jødiske
bringe dem klarere Begreber?» Først tænkte han paa
en foragtet Nation, og
allerede
vare
Jøderne
men
dengang
Religion ;
aabne
deres Religion syntes ham saa snever, at han ikke kunde
den christelige Religion tiltalte ham; thi
Ei
heller
for
den.
Hjertet
havde
han kjendte ikke dens sande Aand, eftersom de Christne, han
i
vare
i
Lille-Asiens
opløste
med
sammen
Handelstæder,
truffet
Aanmed
Tro
Partier og gave intet Vidnesbyrd om den christelige
osv.
Dog
dens Frugter:
Kjærlighed, Glæde, Fred, Langmodighed
vilde
forekom det ham, at enhver Religion havde sine Goder; disse
Folk og
han samle og stille anskueliggjorte frem for det østerlandske
Denne Tanke besaaledes fremtræde som en ny Religionsstifter.
al Sands for noget
geistrede ham saaledes, at han fra nu af tabte
Han opgav sine Handelsforretninger, søgte Eensomheden, og
Andet.

17
da hans Aand tabte sig i oversandselige Grublerier, men hans Legeme
kun fik ringe Næring, saa var det intet Under, at han mangen en
Endelig indbildte
Gang troede at see forunderlige Aabenbarelser.
han sig selv, hvad han saa gjerne vilde troe, at Gud havde udseet
ham til sin Prophet, og at Englene stundom stege ned og forkyndte ham
Nu var han 40 Aar gammel; han stod da i sin fulde
Guds Yillie.
Kraft, udrustet med Standhaftighed til at udføre den Idee, om hvis
Han lærte :
Sandhed og Vigtighed han følte sig saa overbeviist.
«Der er kun een Gud, og Muhamed er hans Prophet.»
I Begyndelsen meddeelte han kun sin Lære til sin Kone, sin
Fætter, sin Ven Abub e k r og til endnu elleve andre Personer, hvilke
alle vare fast overbeviste om hans guddommelige Sendelse.
Han
paalagde dem gjentagne Renselser, at bede fem) Gange daglig, uddele rigelige Almisser, og han skildrede for dem de Frommes Belønning
efter Døden saa glædelig, som det meest kunde tiltale de sandselige
Østerlændere. Først i det fjerde Aar traadte han dristigt frem med
Endnu vare der kun
sin Lære, som han kaldte Islam (Troen).
Faa, der troede paa ham; de Fleste betragtede ham som afsindig
eller antoge ham for en farlig Bedrager; ja hans egen Stamme,
Koreisc hiter ne, sammenrottede sig endog mod hans Liv, og han
maatte redde sig ved en hurtig Flugt fra Mekka.
Han drog til
Medina, hvor Beboerne, som laae i Fjendskab med Mekkanerne,
modtoge ham og erkjendte ham for den sande Prophet. Derfor regne
Muhamedanerne endnu deres Aar fra dette Tidspunkt, nemlig Aaret
622, og den muhamedanske Religions Stiftelse bliver ligesaa beregnet
fra samme Tid.
I Medina blev han ikke alene tilbedet som Prophet, men tillige antaget som Konge. Han samlede nu sine Tilhængere, bevæbnede dem og
førte den vilde begeistrede Hob imod sine Fjender.
Især gavnede
ham den Lærdom, at den, der fandt sin Død for Islam, gik strax
over i Himmeriget, hvor hans Saar duftede som den kosteligste Ambra, og de meest nydelsesrige Glæder bleve ham tildeelte.
Ligesaa
indskærpede han sine Tilhængere, at der raadede en bestemt,
ufravigelig Skjæbne over ethvert Menneske; den, der altsaa skulde
døe, fandt ligesaa godt sin Død hjemme, men den, som Gud vilde
Dette kalder
bevare, kunde ikke rammes af Fjendernes Sværd.
man

Tyrketroen.

Efter 7 Aars Fraværelse erobrede Muhamed Mekka og derefter
snart tillige hele Arabien; thi Enhver, som ikke vilde antage hans
Han døde Aaret 632,
Lære, blev tvungen dertil med Ild og Sværd.
efterat han udtrykkeligt havde indskærpet sine Troende:
»Strider

)

Det

er

Ansigtet

endnu Pligt for enhver
vendt mod Mekka.

Muhamedaner,

at

bede 5

Gange daglig
2

med

18
men
mod alle dem, der ikke troe paa een Gud og en Dommens Dag,
underSkat
eder
betale
de
indtil
og
ogsaa mod Jøder og Christne,
Hans TilI Medina ligger han begravet.
kaste sig eders Love.»
senere fremkom
hvoraf
eller
Moslemim,
hængere kaldte sig Troende
bleve efter hans
Navnet Muselmænd. Hans Lærdomme ogUdsagn
Koranen.
kaldes
Død sammenfattede i en Bog, som

Muhamedanernes stør«den
Den fin-

Helligdom
hellige Kaaba ».

ste

des i den

er

store

Moskee,

Beit-Ullah (Guds Huus)

Mekka, Maalet for alle
Valfarter.
de Troendes
Den hellige Kaaba har sin
Plads i Midtbygningen af
den nævnte store Moskee,
der omfatter et Rum paa
250 Fods Længde og 200
treEn
Fods Brede.
dobbelt Række af Bue-

i

gange og smaa Kupler
Pladsen.
omslutte hele
slanke
ottekantede
Syv
Minaretter (Spir) hæve sig
.fra

forskjellige Hjørner.
den hellige Kaaba

Selve

e r en ij]j e af Granitstene
i
Fod
18
og 14 Fod i Breden.
Længden
høi,
opført Bygning,
er
først
bygget af Abraham,
Muhamedanerne troe, at deres Kaaba
som ved et Under af
ham
rakt
har
Ismael
Stenene,
og at hans Søn
Tilstand vare komne
den guddommelige Almagt af sig selv i tilhuggen
Tærer fladt, seer den ud som en
Da
Kaabaens
Tag
op af Jorden.
en
af
sort
en
Sølvplade
er indmuret
ning. I dens nordostlige Hjørne
bliver kysset af Pilegrimerne og
omgiven Steen, hvis Overflade idelig
Engelen Gabriel siges at
derved er bleven slidt ujevn og puklet.
til
Steen
Mekka; oprindelig var den
have bragt denne forunderlige
Abraham har
som
men ved de Taarer,

Muhamed og den

hellige

Kaaba.

40 Fod

en

gjennemsigtig Hyacinth,

grædt

over

Menneskenes

Synder,

er

den farvet

ganske

sort.

Hele

af sort Silke,
Kaabaen
udvendig beklædt med et stort Forhæng
Det indValfartstiden.
til
der forfærdiges i Cairo og fornyes aarlig
beom
Aaret,
3
aabnes
kun
det
Gange
vendige Rum er, skjøndt
i
af
Storsultanen
trukket med rosenrødt Silkestof, der skjænkes
er

Det gamle saavel indConstantinopel og ligeledes fornyes aarlig.
hvilke da forsendes
i
vendige som udvendige Betræk skjæres Stykker,

19
som hellige
Levninger og Tryllemidler rundt omkring til Muhameds
forskjellige troende Tilbedere. I det sorte Tæppe findes mangfoldige
Paa selve den hellige Steen staaer
Sprog og Bønner indvævede.
Troesbekjendelsen broderet med Guld: «Der er kun een Gud, og

Mahumed

er

hans Udsendte».

Man fatter bedst, hvorledes Muhamed har kunnet begeistre saa
Mange for sin Lære, naar man betænker den Herlighed, hvormed han
udmalede den evige Tilværelse efter Døden.
Den Retfærdige over-

gaaer til
Aand og

Paradis, hvor

der vente ham alle udsøgte Glæder baade for
Han skuer Guds Aasyn, og Naturens hemmeligste
for ham.
Sandselige Nydelser overvælde ham
overalt, sortoiede Jomfruer, straalende som Solen, friskere end
Morgenduggen, kjærtegne ham; hundrede meest udsøgte Retter Mad
hæres frem for ham, og tørster han , da fremsprudle Kilder overalt med himmelsk Drikke. Saaledes er dog først Tilværelsen efter
Dommen ; thi strax efter Døden underkastes den Afdøde et foreløbigt
Regnskab i Graven af to Engle, Nakir og Munk ir, hvorpaa han
indgaaer i den saakaldte Mellemtilstand mellem Død og Opstandelse ;
for de Fromme antages denne snart i den laveste Himmel, snart
men for de
ganske nær deres Grave,
Ugudelige dybt under Jorden.
Paa Dommens Dag, der forkyndes ved Basunens Lyd, veier Gabriel
Alles Handlinger, og de Skyldige styrtes ned fra Broen Sirat i
Kaabaens sorte Steen
Helvede, men de Gode indføres i Paradiset.
vil i Dommen vidne for alle dem, der i Livet have bøiet deres Knæ
for den.
De Vantro skulle for evig Tid blive i Helvede, dog er Straffen mindre for Jøder ogChristne; thi det hører med til Lærdommen:
«Gud har aabenbaret sin Villie mange Gange, først ved
Adam og Noah, siden ved Moses, senere ved Christus,
men tilsidst og fuldkomnest ved Muhamed,»
Tyrkerne og Araberne ere i høieste Grad uvidende i Lægekunsten.
Troen er Arabernes eneste Lægemiddel ; hvad han saa end
feiler, tyer han til Præsten, som i den hellige Bog, Koranen, besidder
Nøglen til al Lærdom og den Tryllekraft, som gjør Fyldest i alle muPatienten indfinder sig, og efterat have raadført sig
lige Tilfælde.
med den hellige Bog skriver Doctoren Recepten ;
naar
den er
færdig, er Lægemiddelet ogsaa tilberedt. Paa en Trætavle, som er aldeles oversmurt med Kridt, skriver han ved Hjælp af et Rør og
noget tykt, klæbrigt Blæk et eller flere Vers af Koranen , som efter
hans Mening kunne passe paa Vedkommendes Tilstand; naar dette
er
gjort, skraber han igjen Deigen af og forvandler den ved Hjælp af
lidt Vand til en Mixtur, som den Syge med Andagt synker, hvorpaa
han betaler, hvad Præsten forlanger.
Skulde den første Dosis ikke
gjøre Virkning, kommer han troskyldig igjen for at fortsætte Kuren
mod at erlægge et nyt Honorar.

Legeme.
Undere ligge aabne

—

2

20

Sonftantinopelg Erobring af Surferne.
®t)ï!ernt pcenebe ftg
fra en ubetpbetig ©tamme
i

golf.

tit

et ftort
perftenbe
Sertit bibrog meefl

Sitïeafien

erobrenbe

og

Sapperpeb og
Irigerfle Slanb, fom
befjcetebe aile bereg førfte
•fpœrflarer. Sprlente er
obrebe førft bet grcefïe
9îtge8 ißroninbfer i Stile
aften, fatte berfra otter til
bet
at
bereg
grcefïe Seiferbømme en
enbeel af
Sanb, faa
Europa og fratoge ©reelerne
SnogenSib
nar tnbffrcenfet tit ben ftcerlt befeeftebe fponebftab Eonftantinopet.
Siblang
et Dlomubefolt fra bet 3n
SKongoterne,
af
imiblertib
gremtrængen
Sgrlerneg
ftanbfebeg
ben ftørfteSeet
bre af SCfien. Sereg gprfte Simur eller Samertait, fom unberfaftebe ftg
©nitan
Sajaget.
af
i
Stfien, fom regjerebeg
af Stfieit, angreb ogfaa bet tprlifle Slige
bereg Ditbe
bett

biet) potbt i et nanærenbe gangenffab, ibet
Senne brog intob Samertan, men tabte og
til ©lue for göltet. iïlten Sprlerne lom
pan bien inbefpcerret i etSernbuur og ført otnfrittg
unber Sfhtpameb ben Stnben.
beteirebe
Eonftantinopet
titfibft
imiblertib fnart igjen til Srcefter og
at Mitte en fperfler fom SIlejanber ben ©tore, og
efter
Serømmetfe,
efter
Senne unge fjett ftrcebte
baabe tiïïanbê pg titnanbg. gorgjættes
inbefluttebe i Slaret 1453 ©taben Eonftantinopet
be Spriftne i be tteftlige Sanbe om
ben
bønfalbt
lfte
ben
Eonftantin
grcefïe Seifer
panbe
og imob Sprlerneg
Iraftig Unberfiøttelfe ; pan panbe lun erpolbt nogle faa Seietropper,
gat) Sefating til en al
lun ftitle 7000 Srigere.
SDhtpameb
lunbe
ban
SJtanb
250,000
til en peltig fpanbting tteb
minbelig ©torm, til pnitfen pang Srigere forberebte fig fom
1455 fanbt bet afgjørenbe Sfngreb ©teb. Sen førfte
29be
SJlai
Sen
gafte og Sienfetfe.
fom SØlupameb lob brioe frem meb

Ubflub,
©rælerneg
Sprepibjte. Siéfe falbt, men bereg Sig fijlbte ©rattene, og
benne blett
at fneetfeg, ba ben anben Sinie flprtebe frem;
allerebe
»ar
begpnbt
Sraft
5Dlen nu lom bet afgjørenbe Øiebtit, i bttillet Sanit
ogfaa titbagelaftet af be CStjrtflne.
tteb ©uttaneng Søfter om tfStpnbring. Se (Sljriftne
lamplpftne
frem,
firårerne) ftrjrtebe
@ul
lort Sib gjettben tilbage.
tæmpebe fom Søner og ftoge ogfaa benne ©ang efter
Srone eller at jtnbc fin ©ran foran
tanen rafebe og fnor enten at heftige Sonftantinopelg
©tårerne biene igjen brenne frem tit Slngreb, og SXIt inbppttebeg paanp
©tabeng 2)lure.
i en fort Srubtbamp.
©Igtfetg brønenbe Sorben blanbebe ftg meb Stotlerneg Slemten,
en af beEpriftneg
meb be ©tormenbeg fh)t og be Søenbeg Samren. En Sugte faarebe
men ba pan faae fit Stob ftpbe, tabte pan
lun
;
ubetøbeligt
Slnførere, ©inftiniani, bog
til ©atata for at tabe ftg forbtttbe.
Sefinbigbeb og 2Jlob og itebe trobg Seifereng Sønner
og frøurette miftebe bereé
Eyempet,
Stnførereug
Seet
fultgte
Sen ftørfte
af paug Stopper
be tprlifle ©otbater.
) Sanitfcparerne latbeg gobfotfet btanbt

Slcelle af ©tormenbe beftob af $cereng

Sernftotte

og

21
mebertë Sørferne ubenfor trængte frem meb ftor traft.
(Sn Snnitfcpar
§a®fan, af lcempemce®fig ©tørretfe, nar ben gørfie, ber befteg ©onftantinopet® ÜDÎure,
Stnbre fulgte, og i faa SJtinutter Bar gorfoarêtinien bebcettet meb Sørler.
®e ©prifine
ftøgtebe; Sonfiantin aftaftebe ftn fßitrpurfappe og fafiebe fig inb i ben taltøfe
9tt SKobftanb Bar nu for
Srængfet, pnor f)an fanbt Søben for en ufjenbt ®aanb.
gjæoe®, 2000 ©rcefere bteoe [traf opoffrebe af be forbittrebe gjenbev, og berpaa begønbte
3 ben ftore ©opøielirle panbe mange Snboaanere trængt fig fammen,
tptpnbringen.
men fnart tonebe ©eierperrerne® Syer irnob
Ofbtnge, Ooinber og Sørn;
Snbgangen®
Søre, og efter lort Slib® gortøb btene Sufinber af Spriftne tcentebe og brenne. fom
DBæg til Sørferne® Seir for ftben at Mine folgte fom ©taner.
Smibtertib nbftralte
iptønbringen fig tit ben pete ©tab; oneratt broge' Sørfer meb ganger og toftbarpeber
Om ÜKibbagen brog SJtupameb ben Slnben inb i ©taben og begaD
tgjennem Søen.
@n
ftg ftray til ©oppielirlen, fom pan betraabte titfob® og beflnebe meb gorbaufetfe.
kriger, ber opbrøb bet af ©nlb ffinnenbe fWofailguto, puggebe pan faatebe® neb meb fit
©ncerb, at pan bten taftet fom beb ub af Sirlen. „SSrjttet er ©ber®, Søgningerne mine!"
fagbe ©uttanen roligt. fSaa fjøiatteret polbt SOlupameb en Søn; Sontfru 3Jtarie® Sit
tebe bien parteret, og alte titlen® 9prøbelfer bteoe borttagne.
Set tørliffe fjerrebømtne i ©uropa er imibtertib nu lun af ringe Setøbning, og
naar Dîiget ilte er
titintetgjort, faa tigger ©ruriben i be cprijîne ÜJÎagter® ©linføge og

gorfnarere,

—

SDÎi®titteb tit

pinanben,

ibet ben

ene

ilte unber ben anben

fører og ftebfe par ført tit fferrebømmet
oner Stfien.
@t betøbetigt ©tøb for Sør
liet nar ben grceffe Opftanb, ber enbte
méb ©ræfentanb®

greben

i

©aber

pane

Uafpcengigbeb

neb

Stbrianopet i Slaret 1829.
3 ffeufeenbe tit Setiggenpeb er
©onftantinopet en af be fljønneffeSøer
i Europa, og Ubfigten ooer Sogporu®,
pni® tøfler ere bebættebe meb Sanb
fteber og fjaoer, og oner fetne Søen
meb ben® SJÎoffeer og fKinaretter, er
fcerbete® materiff.
©onftantinopet®
berimob

langtfra noget

inbbøbenbe Ubfeenbe, tpi be ere ubro
lagte, fneBre og meget fnanfebe, og
ifSatabferne tigge omginne af Sræ
pøtter.
f?er finbes en ftor SJtængbe
taffepufe og anbre Senœrtningêfteber.
3 fpenfeenbe tit fjattbel er Sonftan
tinopet fortrinligt betiggenbe og par en
øppertig fjaon, fom i Otbtiben fatbte®
„bet gøtbne §orn".

©onftantinopet, poorfra

Seien

22

Seïmincrne.

âSebuinerne

arabifî gotfeftamme og benamneë ofte font „£5rte
fornemmelig Daferne i Arabien, men ere foroorigt
Dele af
i
abfprebte mange forfïjettige ©gne, faafom t ©prien, SRefapotamien,
De flefte 33e
Serberiet
Øftfpft.
SlfrifaS
felo
paa
og
2@gt)pten,
fßerflen,
buiner føre et omuanfenbe fpprbelio mcb bereë glotte af Sameler, Soer og
be fmulfefte i Serben.
gafte Sopcele i Jfjøbftæber og Sanbêbper
fpefte,

nenê S

ørn";

ere

en

be beboe

—

ffenbe
be

be ilte ;

afgrœëfet

men

en

baue

ißlet,

reé

be oibere meb be
Delte og ^jorbe ben

til

en

brage

gorbi

anben.

reifenbegremmebe plpnbre
be,

naar

biéfe itfe

ftævfe nol til

at

ere

ocerge

fRøoeri betragter
Sebuinen fom et looligt

fig.

©rpoero; „oi nebftamme
fra 3ëmael", fige be,
„og bet oar panë 2lroe
lob, 3fa£ tiloenbte fig;
oi tage tun, pøab &er
tilfommeroë." 32Rob

©npoer, ber
bertil er ban gjceftfri og opoffrenbe mob gremmebe.
©ierenë Se
unber
©obë
meb
2io
er
filtret
og
trceber inb i Sebuinenë Delt,
ber førgeé for at ftaffe et gobt
beoartet
blioer
(Sone,
og
bebfte
efter
ffpttelfe,
„®ub oelfigne big", figer man til ben
2eie til ben gremmbe for batten.
om SRorgenen og oeileber pam paa fyanë oibere Sei.
fReifmbe
fpele Dage ftveife Sebuinerne unber be brcenbenbe ©olftraaler meb bereë
kameler omtring i bet ^ebe ©anb, og om Giftenen tage be meb inberlig Dil
be
frebëpeb tiltaffe meb et SRaaltib af Dabter og en ©lurt Sanb. Unber
en oøer
meb
et
tinbre
fom
Øine,
mørte,
S^r
fprige
buffebe, forte Øienbrpn
orbentlig ©farppeb gjennemffuer ben oibe Ørten. 3 en SIfftanb, poor ©uro
Sebuinenë
pceecen enb itte formaaer at ffimte nogenfompelft ©fenftanb, par
ftarpe Øie opbaget Intadet af be fig nærmenbe fRgttere. 2lf gobfporet feer
pan, om bet er Sen eller gjenbe, ber par betraabt panë Sei; af ©poretë
9îegelmœêfigUeb, om ben fReifenbe par øceret treet eller itfe; af betë Dpbbe,
om pan par øreret tungt belœëfet eller itfe; panë ©tarpfinbigpeb grambfer faa
lebeë ofte til bet ©aabefulbe.
fpøor flere punbrebe gobfpor frpbfe pinanben,

fætning

©ifferpeb gjebene af fin egen lameet.
ßeßigt ©teb, pberft ftmpelt og inbrettet libt
©tammer.
2lnførerené er betruffet meb Døi af
forftfettige
pooraf be tre
befaeftet meb Øaaub eder Doug til 9

gjenfjenber pan aHigeoel
Deltet

er

meb

for Sebuinen

forfffelligt poë

be

forte ©ebepaar

og

et

23

mibterfte neme
$ete ©eltet er

en

$øibe af fqo,

omtrent 25—30

beett i to 2lfbelirtger.

®en

ene

be tre 03 tre oeb ©iberne af fem
gob.
og gjemtem SKibten
og inbehotber Sjøt
ofo.; ben anben 2tf beting er SKænbene?.

meu

gob langt, 10 gob brebt
af bi?fe tilfører Sonerne

tenrebftaber, ©mør, Sæberftaffer

goran Slettet ftaaer gamitiefaberen? Sanbfe, famt tjané faftbunbne £jeft. 3
fit Sielt er Sebuinen qberft boøen, at beførge £>eftene? Kogt og Sameterne?
Ktalfning er tjané enefte Seffjæftigetfe ; alt bet Øørige beforge? af Sonen og
S)øttrene.
Sæberftaften, bøori SKætfen opbeoare?, tjeenger paa en ©tang og
bliuer foinget og rpftet frem og tilbage, tit ©morret beroeb
Ijar fraffilt fig.
Siit Sogning bruge? ftore Sobberpanber, tit Snu?ning af
Saffebonner »Kortere
af £ræ, til Sornet? gormating anoenbe? fpaanbqøærne.
SBrøbet, ber bage?
paa optjebebe Sßtaber etter ©tene, er ufqret og fjar mere gorm af en Sage,

.fjooebmaattibet er oeb ©olen? Kebgang, @utoet er bere? Sorb.
©elffabet
fibber meb for?lagte Sßeen i en Kunbfreb?, og i Stttat)’? Kann jager et 2)ufin
Romber paa eengang i gabet, ber fæboantigi inbehotber Kii? og tjattet SBebe
etter ©ebefjøb.
Snio og ©affet bruge? ifte oeb SKaattibet,
og berfor maae
Sttte oabffe fig forinben.
Om Iftenen, naar ben ftørfte Deel af ©tammen t)ar teiret
fig omfring
Slettene, afoepte SSifer og SDanbfe meb fmuft opbigtebe gortcettinger og gabter.
®en eenfomme, ftitte Ørten, ben rene Stjernehimmel i ben
taufe Kat, ber
netop er faa pnbig i Ørtenen, egne fig ret tit at gine 3nbbitbning?traften et
høiere ©oing, og (Snhoer tan itfe btot ubenab fremfige en Kiængbe Digte,
men er felo Digter.
©eto bet atminbelige Ontgang?fprog er
meget bitteb
3 Ørtenen gioe? ber omoanfenbe ©angere, ber
rigt.
reife om Katten
fra Seir tit Seir og befpnge Srigen og Senffabet, fjærtigheben og griheben.
3 fortrolig ©amtate ere SBebuinerne frimobige, muntre
og fpøgefnlbe; i bere?
Kqbetfer ere be anftænbige og maabehotbne. SBibenffabetig Dannelfe finbe?
itte ho? bem, thi 3ngen formaaer at læfe etter at ftrioe.
Uforanbertig fom
Ørtenen feto

hnoe be

ogfaa beoaret bere? gamte
©ceber og ©titte, ©nbnu

beftanbigt ftreife be beoæbnebe omtring
paa
bere? rafte og ubt)ot
benbe |jefte, etter be ffribe
tangfomt fremab paa be
taatmobige Sameter.
3 ngen SBebuin reifer
forbi en 33rønb uben at
oelfigne ben og prife ben?
Sier tpttetig. ©nbnu ^aoe be bere? gamte nomabiffe
Sgatriartatforfatning og
Snbbeting i ©tægter og ©tammer ; h»« ©tamme har fin ©tammefqrfte.
£an bømmer og afgjør ©tribigheberne, h“n er Infører i Srigen og teber

24

Unberfjanblingerne. ©freone 2ooe ïjenbe be iffe,
nøiagtig beftemt ©traf for entjoer gorbrpbelfe.
enb tre
©jelben forbitre fBebuinerne mere

men

eüer

attigeoel f)aoe
ftre Sage

be

en

paa eet og

i 9?œrf)eben af en
famme ©teb ; ttji faafnart Doæget i)ar fortceret ©ræêfet
eüer

gem
SSanblob, opfoger ©tammen en attben ©rœëgang.
om Ht er t ©tîfertjeb ; fiben følger
at
fpeibe,
fey fRpttere brage forub for
fan ftræffe fig 1 3JJÜ1 i îœngben og
§ooebmaëfen, en fanb ©oœrm, ber ofte
a fDîiif t SBreben.
33eoœbnebe 9îr)ttere og f ameetbrioere, fjoer af bem fjernebe
®er
ooeratt
i 100 eüer 50 ©fribtë Slfftanb fra tjinanben, omgioe SLoget
meb Seite og gorraab
be
bem
bereê
nteb
bag
Unger,
efter følge ^unfamelerne
®iêfe kameler bære
belæëfebè ft’ameler, og tilfibft Doinberne meb 93ørnene.til 33effpttelfe
mob ©ol
meb
en
©fjernt
ubfpænbt
©abier i fform af
$ugge
uben fpnberlig
ribe
Süiænbene
ftraalerne.
£>rben, beelë paa ©iben beelë mibt inbe
i Soget; ingen af bem er tilfobê meb
Unbtagelfe af nogle ßprber, fom fomme
bagefter meb gaarene 0 g ©eberne. (£n
faaban Sebuinleir fan fommetiber inb
ßilbe eüer

et

befatte

3000 Sîameler og

tæüe

omtrent

200 Seite.

inbtil bet
Soget fig gjennem Slrfenenê ©rœêgange,
ba Sel
i
en
Sæf
golfene
opflaae
nteb
SRœrbeben;
finber en paëfenbe fJMabë, fjeïft
Om Sinteren, ba be (joerfen
tene bag efter [jinanben i tre eüer fire Sinier.
Stammen fig ooer en oib
mangle 33anb eüer frobige ©rœëgaitge, ubbreber
en
i
fjato SDÎiilê Slfftanb fra
ba
at
Seltene
abfprebte
ofte ligge
©lette, faa
jinanben.

©aalebeë beoæger

■

Parserne og Perserne.

Perserne
Gange

saa

beboe et

stort som

Land,

hele

saa

stort

Tydskland.

som

Dets

Arabien,

altsaa

omtrent

4

Beboere udmærke
sig meest ved Usædelighed og Falskhed og
ligne ikke Oldtidens
Persere, hvis Efterkomnu
leve tildeels
mere

nuværende

adspredte
og

som

flittige

vindskibelige Ager-

dyrkere under Navn af
Parser.

dyrke

Sidstnævnte
endnu Ilden

som

Billede paa deres GudI Nærheden af
dom.
det
Et

parsisk Kjoretoi.

caspiske Hav

have

25
de deres

største

Helligdomme.

Præsterne

maae

stadig vedligeholde

den

og ved Fødsler, Giftemaal, Dødsfald paaligger det dem at oplæse de fornødne Bønner i et Sprog, som de forøvrigt ikke selv forstaae;

hellige Ild,
de have

ganske

en

efter

bestemt Priis paa Bønnerne, idet de maale dem og beregne dem
Længden. Parserne kunne ikke drive noget Haandværk, hvor

nødvendigt at anvende Ild; de tør aldrig udpuste et brændende Lys;
Parser, bliver Liget bragt op paa en Taarnbygning til Føde for
Fuglene; thi som et Naturelement er Jorden hellig og kan ikke gjemme
Ligene. Knoglerne falde gjennem en Rist ned i en Grube, hvorfra de siden
tages bort og opbevares i en Hvælving.
De havde ingen Gudebilleder
Oldtidens Persere vare et krigersk Folk.
og ingen Templer for Guderne, men dyrkede under aaben Himmel Solen,
det

er

døer

en

Deres LeveMaanen og Ilden som Sindbilleder paa den høieste Guddom.
maade var simpel, og deres Sæder strenge; der siges, at Børnene kun
De
undervistes i tre Ting: at ride, at skyde med Bue og. at tale Sandhed.
stode tidligere under Mederne, et Folk, der boede Nord for det caspiske
Hav; men Mænd af deres egen gamle Kongeslægt regjerede dem som de

mediske

Kongers

En medisk

Statholdere.

Konge, Astyages,

havde indsat til Statholder

i Persien

Kambyses og givet ham sin Datter Mandane til
havde
Astyages en Drøm, som Magerne (de mediske PræÆgte. Engang
ster) forklarede saaledes, at det Barn, som Mandane snart skulde føde,
For at afvende denne Fare for sig
vilde blive Hersker over hele Asien.
Han lod derfor
selv og sit Folk, besluttede Astyages at lade Barnet dræbe.
Saasin Datter komme fra Persien og beholdt hende hos sig paa Slottet.
snart Barnet var født, lod han kalde en af sine fornemste Mænd, Harat tage Drengen med
sig og dræbe ham.
pagus, og befalede ham
Harpagus vilde nødigen udføre dette Ærinde; thi da Astyages var gammel
og ingen Sønner havde, var det rimeligt, at Mandane snart vilde komme
Han
der havde dræbt hendes Barn.
paa Tronen og hevne sig paa den
lod derfor en af Kongens Hyrder hente og befalede ham at udsætte Barnet
i en vild Bjergegn, hvor det snart kunde omkomme af Mangel eller blive
et Bytte for de talrige Rovdyr.
Hyrden tog Barnet med sig og gik hjem
Men
med det, ikke synderligen glad over det Hverv, der var ham givet.
dødt Drengebarn.
Hustru født et
imedens han var borte, havde hans
en

Mand ved Navn

,

den
smukke
sunde
med
Mand
komme
nu
sin
saae
og
og hørte, til hvilken sørgelig Skjæbne han var bestemt, overtalte
hun ham til at beholde den levende Dreng, og i hans Sted lægge deres
eget døde Barn, prydet med den kongelige Drengs kostbare Klæder, i den
Da

hun

Dreng

medbragte Kurv

Dette

som

og af Alle aiiseet for

og sætte denne ud paa Bjergene.
fik Navnet C y rus, blev opdraget hos Hyrden
dennes Søn.

skete; Drengen,

blev, da han var ti Aar gammel, Cyrus’s sande Herkomst
Maade:
„Han legede med nogle andre Drenge paa
følgende
opdaget paa
Imidlertid

26

Landsbyen. I Legen blev han af Kammeraterne udnævnt til Konge
paalagde som saadan hver af dem forskjellige Forretninger; dåen af dem
ikke adled ham, straffede han ham.
Drengen, en Søn af en fornem Mand,
løb hjem til sin Fader og klagede for ham; denne klagede til Kongen, der
Da nu Asty ages spurgte ham, hvorledes han,
lod Cyrus kalde for sig.
Gaden i

og

af en Hyrde, havde vovet saaledes at behandle en Søn af en forMand, svarede Cyrus, at han havde straffet hiin, fordi han havde
været ulydig og altsaa ærligen fortjent, hvad han havde faaet ; hvis KonAstyages,
gen \ilde straffe ham derfor, saa stod han jo for hans Øine.
der forbausedes over Drengens kjække Svar og raske Væsen, blev tillige
■opmærksom paa den Lighed, der var imellem Drengens og hans egne AnHan lod Hyrden komme og udspurgte ham angaaende Cyrus.
sigtstræk.
I Begyndelsen paastod vel Hyrden, at det var hans Søn; men endelig fik
Paa Hyrden meente han
Kongen af ham det hele Sammenhæng at vide.“
at
Grund
til
være
særdeles
nu ikke at have
vred, men Harpagus
nogen
Han lod sig imidlertid ikke mærke med Noget,
skulde hans Hevn træffe.
tvertimod sendte han Bud efter Harpagus og meddeelte ham sin Opdagelse,
idet han tilføiede, at det var ham kjært, at det var gaaet saaledes, eftersom
hans Datters Bebreidelser dog havde gjort ham ondt.
„Derfor“, tilføiede
han, „send din Søn herhen til Selskab for Drengen, og kom selv til Taffel
hos mig.“
Harpagus gik hjem, glad over at være sluppen saa godt fra
det Hele.
Men da hans Søn kom til det kongelige Slot, lod Astyages ham
slagte, Kjødet af ham tilberede som en Ret og sætte for den ulykkelige
Fader, som ikke vidste, hvad det var han spiste.
Kongen spurgte ham,
en

Søn

nem

—

Da lod
svarede Harpagus.
Hænder
Hoved
og
Drengens
Tjener bringe
Astyages
Fødder; dog røbede Harpagus ikke med et Ord, hvad han følte, men sagde
Angaaende Cyrus
blot, at Alt, hvad en Konge gjorde, var godt.
raadførte Astyages sig atter med Magerne, hvad han skulde gjøre ved ham.
Magerne svarede, at de antoge, at Drømmen var bleven opfyldt derved, at
Cyrus havde været Konge i Legen, og at han ikke anden Gang vilde blive
Konge; de raadede derfor til at lade Drengen leve og sende ham hjem til
Forældrene i Persien.
Astyages fulgte dette Raad.
Han ophidsede
Men Harpagus brændte efter at hevne sig paa Astyages.
ved hemmelige Budskaber den unge Cyrus til at sætte sig i Spidsen for
sine Landsmænd og afkaste Medernes Aag, idet han tillige forsikkrede ham,
at mange af Mederne, der vare forbittrede over Astyages’s Grusomhed,
Perserne sluttede sig strax til Cyrus, og
villigen vilde staae ham bi.
imod
Mederne.
Astyages udnævnte Harpagus til Anfører
begyndte
Kampen
Efterat
imod dem, men han forenede sig naturligviis strax med Cyrus.
ham
til
at
ikke
som
raadet
havde
ladet
alle
havde
Astyages
Magerne,
dræbe Cyrus, korsfæste, gik han med en ny Hær imod Cyrus, men blev
overvunden og fangen (560).
Dog behandlede Cyrus ham med Skaansel.
Cyrus var nu saaledes Herre over Persien og over det undertvungne

hvorledes Maden smagte ham.
en

en

„Fortræffeligt“,
Kurv

med

,

-

2

.

27
var hans Ærgjerrighed ikke tilfredsstillet; han tragundertvinge flere af de omkringliggende Lande og kom saaledes i Krig med Nabokongerne.
Forst angreb han Krøsus, Konge i Lydien,
et Rige i det vestlige Lilleasien, under hvilken dengang horte den største
Deel af denne Halvø, navnligen tillige de mange rige og blomstrende
græske Colonier, som vare anlagte der af Udvandrere fra Grækenland.
Denne Krøsus var bekjendt for sin Rigdom og for den Pragt, der herskede
Iblandt disse var
ved hans Hof, hvorfor mange Fremmede kom derhen.
om dennes Viisdom,
hørt
tale
Athenienseren Solon.
som
havde
Krøsus,
vilde gjerne have ham til at beundre den Lykke, han besad, og spurgte ham,
hvem han priste meest lykkelig af de Mennesker, som han havde kjendt
eller hørt tale om; han meente nemlig ganske vist, at Solon maatte nævne
Da Solon nu nævnede Andre, hvilke han priste lykkelige af
ham selv.
ganske andre Grunde end formedelst deres Rigdomme, spurgte Krøsus ham
Solon svatilsidst misfornøjet, om hans Lykke da syntes ham saa ringe.
rede ham hertil, at man ikke skulde prise Nogen lykkelig, førend han laa
i sin Grav, eftersom de menneskelige Ting vare usikkre og foranderlige.
Han besluttede nemlig
Disse Ords Sandhed maatte Krøsus siden erkjende.
at standse Cyrus’s voxende Magt ved at begynde Krig imod ham; dog
vilde han først raadspørge Oraklet i Delphi, hvilket han ansaae for det
paalideligste af alle. Svaret lød: „Naar Krøsus gaaer over Floden Halys“
der adskilte Lydien fra Persien
„saa vil et mægtigt Rige gaae under.“
Men han
Krøsus forstod dette om Persiens Rige og begyndte Krigen.
blev overvunden og tvunget til at indeslutte sig i sin Hovedstad; efter
tapper Modstand blev denne erobret, og Kongen selv taget til Fange. Efter

Medien.

Men dermed

tede efter at

—

—

Da dette
hiin Tids grusomme Skik skulde han nu lide Døden paa Baalet.
allerede var antændt, og Luerne begyndte at nærme sig den ulykkelige
Konge, randt hine Solous Ord ham ihu, og han raabte fuld af smertelig

Erindring:

„O!

Solon! Solon? Solon!“

Forundret

lod

Cyrus

ham spørge

Aarsagen hertil, og da nu Krøsus havde nævnet denne, rørtes
idet det tillige faldt ham ind, at Menneskets Skjæbne er uvis, og
om

maaskee engang selv kunde komme til at trænge til Medlidenhed.
falede at slukke liden og lade Krøsus komme ned af Baalet.

Cyrus,
at han

Han beDet

for-

sig, at man ikke var
istand til at slukke den; da anraabte Krøsus Guden Apolio, til hvis Orakel
i Delphi han havde sendt saamange kostbare Gaver, om Hjælp, hvorpaa
Cyrus beholdt siden Krøsus hos
pludseligen en Skylregn slukkede Ilden.
sig, behandlede ham godt og spurgte ham om Raad i alle vigtige Anliggender,
Efterat Lydien var undertvunget, vendte Cyrus sine Vaaben imod det
Kongen i denne Stad drog med sin Hær imod
rige og mægtige Babylon.
ham, men blev overvunden og maatte indeslutte sig i Staden, hvilken Cyrus
Babylonierne brøde sig dog ikke meget herom; thi
derpaa beleirede.
Staden var saa stærkt befæstet, at det ansaaes for umuligt at erobre den,
tælles,

at Ilden

allerede havde

grebet

saa

stærkt

om

28
Ikkedestomindre
flere Aar.
og med Levnetsmidler vare de forsynede for
Han afledede Vandet i Floden Euphrat,
naaede Cyrus sit Maal ved List.

igjennem Staden, derved, at han lod grave en stor Sø i Nærheden,
i hvilken da Vandet løb ind , saa at det egentlige Flodleie blev næsten
Paa en Dag, da Babylonierne høitideligholdt en Fest og derfor pastørt.
sede mindre nøiagtigt paa, lod han en Deel af sin Hær gaae i Flodleiet

der løb

Stadens Omfang
under Muren ind i Staden, som saaledes blev erobret.
skal have været saa stort, at den ene Deel af den allerede var indtagen,
medens Beboerne af den anden Deel endnu glade og uden at ane Noget
høitideligholdt deres Fest.
det persiske Herredømme fra det
Efter saaledes at have udvidet
af
de
Hav
til
Lilleasien, faldt Cyrus i en Kamp
vestlige Kyster
caspiske
et Folk, der boede nordøstlig for Persien ved det caspiske
mod

Massageterne,

Deres Dronning, der havde en Søns Død at hevne,
Hav (529 f. Chr.).
lod Perserkongens Lig opsøge mellem de Faldne, Hovedet afskjære og kaste
„Mæt dig nu med
i en Lædersæk, fyldt med Menneskeblod, med de Ord:
som du dit hele Liv igjennem har tørstet efter.“
Blod,

Paa denne Maade berettes i Almindelighed den store Perserkonges Død.
Efter andre Beretninger skal han være død af Alderdom i sin Seng, og
hans Søn Kambyses til hans Ære havde reist ham et Gravmæle i Passagarda,
havde opført paa det Sted, hvor han først overvandt
som Cyrus
en By,

Mederkongen Asty ages.
Denne Grav findes oftere
Den hævede sig
beskreven.
i den kongelige Have i Passaimellem

garda

Træer

sjeldne

og høie Væxter, der vandedes
Det var
af klare Strømme.
en

fiirkantet

Bygning,

hvilende

paa en Platform af Steen og
indeholdende en eneste livælvet

Sal,

stor

hvortil

Moie

snever

Dør.

kom

man

kun med

gjennem
Midt

i

en

Salen

en
Guldurne, hvori
Cyrus’s Levninger opbevaredes.

fandtes

med

Been

Salen selv

Urnen stod midt paa et Bord
og var bedækket med rige Stoffer fra Babylon.
med Purpurtæpper.
I Nærheden af Urnen saae

af massivt Guld

var behængt
kongelige Kjortel, prægtige assyriske Klædningsstykker, mediske
Rustninger, Halskjæder, Ringe og Smykker, der glimrede af Guld og kostPaa Forsiden af Graven læses denne Indskrift: „Dødelige, jeg
bare Stene.
er Cyrus, Kambyses’s Søn, jeg har erobret Riget til Perserne, og jeg har
Misund mig ikke dette Minde.“
hersket over Asien,

man

den

29
Ikke

langt
der

fra Trinene, som førte til Graven, fandtes
af østerlandske Yise, som skulde

beboedes

Bygning,
Kambyses vilde, at Sønnerne
Forretning. Hver Dag bragte

en

anden lille

bevogte Liget

5

følge deres Fædre i denne fromme
Meel og Viin til disse Vise,
man en Bede,
og hver Maaned en Hest, som de ofl'rede tilErindring om den store Konge.
Da Alexander besøgte Graven, fandt han kun Urnen og Leiet; alt
Man mistænkte Magerne, der bleve underAndet var borttaget og ødelagt.
Alexander lod Mindesmærket
kastede Tortur, men de bekjendte Intet.
istandsætte og Døren tilmure, ja der fortælles endog, at han satte en Guldkrone paa Urnen og tildækkede den med sin Kaabe, idet han undrede sig
over, at en saa mægtig og berømt Konge ikke var bleven prægtigere begravet end et andet almindeligt Menneske.
(Ingerslev m. Fl.)
skulde

Sitbien.

^fra Sjergfjœben §>imalat)a ubgaaer mob @t)b ben 70,000QSKite lifcraa
flore §albø, gor 3nbien, Ijbib beftlige @ibe falbeb Slatabar og
ben øftlige Sor omanbelftiften.
gra famme Sjergf jœbeAtbgaae itbober
fpalbøen toenbe ftore mærfelige glober, nemlig 3nbub eller @inb til ben
Seb 3nbub,
perfiffe ipabbugt, og ©angeb til ben bengalffe ^abbngt.
|oor ben ftrømmer gjennem bet efter alle Seretninger faa pnbige Sjerg
lanb bebSafjmir, ere alle golfefagnene enige om, at bet jorbifîe“ißarabiS,
(Sbenb §abe, engang Ijar ligget.
SDîan mener ilfe paa 3orben at funne
finbe en mere af Statur og Slima begunftiget ißlet, ber næften uben ©tyrf
ning frembringer be ijnbigfte grugter.
©angebfloben er 3nbienb tyellige
glob, beb tjbiö Srebber ligger Senareb meb fine utallige Slfgubbtempler.
©en banner et 10 til 15 üDîile brebt Styftftrøg, fom er opftylbt af et 2lntal
ffobbebopebe, morabfige og ufunbe ©urnpe, ber itbfenber en forpeftet Suft
og er bet egentlige ©pfoftringbfteb for jSfjoleraen^ ben SJÎorberengel, ber
faa ofte berfra gaaer bel næften ober tyele Sorgen.
3nbien er et banbrigt 8anb, belfignet nteb en typpig plante
bæyt, og Sambubroret fan boje faa ftort fom ubtyulebe ©rce
flammer.
@ago og ben 60—80 gob tyøie Sofobpalme, Srøbfrugttræet
og Sananerne afgibe iRigbomme af Sliæringbmibler ; Snbigopfanten giber et
befjenbt garbeftof, og bore bebfte Srtybberier: Slluffatnøbber, Saneel,
S^ellifer, Sngefær, iße'ber ofb. fom me fra Snbien. Dgfaa Snbienb ©tyre
berben er meget rig; og i 3orbenb <Sfjøb gjemmer fianbet ©iamanter og
SSbelftene.
Saginbien er ogfaa gjennemfrtybfet af en Sîœngbe glober og meget
frugtbart, ©nbffjønbt bette Sanb er ob minbre befjenbt, er bet, bi bibe,
bog mrerfeligt nof. Siffle tropiffe grugter opnaae tyer bereb fulbfomnefte
Ubbifling, og flere ©tyrearter ftyneb lier at tyabe bereb opriubelige ipjem.
©efanten ftaaer i færegen Slnfeetfe tyob en bib ©eel af Sanbetb Seboere;
»

»

30

be anfee ben pan en IDÎaabe fom et forttrebt Sftenneffe, etter enbnu mere
fom en forftæbt ff prftc, ber naturtigbiië itte er et fDîemtefte, men en
©en pbibe Ëtefant, fom tun foretommer per, öifeö ber en
§atognb.
gubbommettg Mrbobigpeb. 33t fee ben per omgiben af en titte ©cet af
fin §offtat Sjenere banbre beb ©iben af ben, be beffpgge beu meb ©ot
§anê fDîajeftœt par fine egne
ftjerme, tun ©tabe, at be ere faa fmaa.
töotiger, fit Stubientêbœretfe, pan pteieë og opbarteé paa enpber mutig
fKaabe, og ber forgeê for panë ffornøietfe, faabibt bet er tœntetigt; af
benne ®runb foreê ber ogfaa fremmebe (Stefanter inb tit pané Unber

potbning.

©en t)er betegnebe (5tefant f5t)"rfte er et prægtigt ©pr, 12 ff ob pøit
par beeret (Sneperfîer nu i ober 50 2tar, ©et gjeetber attib for cn
ftor £pffe, Inaar ber finbeé en pbib Grtefant, og en faabatt tBcgibenpeb
fforøbrigt er benne (Stefant
tittœggeê en oberorbenttig SSigtigpeb.
ctterê ftaae paa et
ba
33ebocrne
(tBirmauerne)
uforftartig,
©itbcbetfe nœften
temmelig ubbiftet ©annetfe'étrin; tpi meb tpeitfpn tit mange ©nfettpeber
Set forgubebe
beb benne fforgubetfe gaaer bet ober tit bet datterlige.
©pr btiber ubppntet paa ntangfotbige fOîaabcr meb forftjettige ©ragter,
ber ftraate af perter og SSbctftcnc.
§mt§potbningen beftaaer af 30 ißer
foner, beribtanbt en äftinifter, ber beftprer ©tatéregnfiabet, tpi ben pbibe
(Stefant par fine egne Snbtcrgtcr og par tibtigere enbog breret rig. ©n
tit Sngtamberne,
gang, ba kongeriget maattc ttbrebe en oiebtittetig ©ribut
og

31
maatte

man for
eu fort
Slib gjøre Snbgreb i (Stefaniens SßribatfaSfe.
üîigtignot bteb ber førft affenbt en ©eputation tit Steifen meb et ton
geligt ©ønffrift, ftreoen paa et Sßatmebtab, pbori kongen ærbøbigft beber
om, at pøie ©ebtommenbe for Sanbets ©fptb oit taate bette tun øiebtitfe
tige Slab i Snbfomfter, ba bet om et Sßar tØtaaneber ftutbe btibe rigelig

titbagebetatt. Sften omenbftjønbt §anS fiirbenebe SOlajeftæt tog nøiagtigt
£>enfpn tit ©trioetfen, tpi pan fortcrrebe ben paa ©tebet, faa bar bet bog
tun meb en bis Unittie, pan ftittienbe fanbt fig i benne Snbrømmelfe,
tpi
fra ben Slib ftal pan ftabig pabe bæret i onbt Sune.—
§bab ber etters tan gine SIntebning tit en faaban ©pre©itbebetfe,
er pete bet inbifîe fÇoïfô aanbetige SRetning og bereS
retigiøfe begreber.
©ereS ®ub pebber ©rajm, pbittet betijber ben ebige, uffabte ©ubborn,
pan er oppøiet ober ënÇbef fÇoreftitting, fri for Sibenftaber, Spfter og ©e
gjertigpeber og i ©efibbetfe af at ©aligpeb.
gra t)om er ubgaaet tre
©ubbomme: ©rapnta, ©erbenS ©taber,
©Hfcpnu. ©ppotberen, og
©cpiba, Øbetæggeren. Sftaar ©pnben par opfptbt ©etben, og ©erben
er ritoben tit Unbergang, attfaa pfemfatben tit ©cpiba, trceber
©Mfcpitu
frem i Sjøbet fom fjortøfer, enten i ©fiftetfe af et ©pr etter et ©fenneffe,
befæmper bet Dnbe og fretfer ben fpnbige ©erben. ©aatebeS er SGSifrfjrtu
fremtraabt 9 ©ange, par renf et ©erben og friet ben fra ©pnben; ben
nnbærenbe nienbe Segemttggjøretfe er ©nbbtia. i pbitten pan fremtraabte
omtrent 600 etter 100 0 Star før SprifPitsT ©rapnta par ogfaa ffabt Stan
berne, fjooraf mange ere frafatbne, nubre ere btebite tro.
sbe fatbne
Slanber maae renfes, og pan ftabte fire ©erbener, af finitte bor 3orb er
ben ene, pbor benne ©enfetfe ftal foregaae.
©tenneffeneS og ©prenes Se
gemer erebe fatbne SlaltSetSSotiger. ©tibebe renfebe, tomme be tit©rapma
i Çimmeten; bebbtibe be i bet Dnbe, gaae be ober i et anbet
©îennefte
etter ©pretegeme; bette tatber man ©jætebanbring og bet er, fom
antpbet,
paa @runb af benne ©ro paa ©jæteneé Übergang i ©prenerben, at §in
buerne ofte bife ©prene benne færegne gorgubetfe; be taate f.
(£p. itte, af^æpgt
for, at be berbeb maaftee lægge fpaanb paa eller fortære en af bereS egne
©tægtninge, at ©prene btibe ftagtebe, og be npbe itfe bereS Sjøb.
SDer
ftal oftere bære foranftattet formelige ©jæftebub af ©fætt og ©utter forSopper og ©îpg, ja fattige gott btibe enbog teiebe tit at tabe ©tobet fuge
—

—

,

ub

af fig af Sopper, ©æggetuus ofb. Sit bræbe en So brager ©øbsftraf
efter fig; en ©eifenbe faae, pbortebeS fem ©îœnb btebe pængte i et ©ræ,
forbi be meb gorfæt pabbe bræbt en So. ©er gibeS en pettig ©og i3n
bien om Soens ©pber og gortjenefter.
©et pører ogfaa meb tit bereS ©roestære, at ©rapnta atterebe beb
©tabetfen orbnebe ©lenneffeftægten i 4 forftjettige ©tænber etter Safter,
faa bet er en utilgibetig ©pnb, pbiS et ©tennejïe itte fit Sib igjennent 'for
btiber i famme SibSftifling fom goïœtbrene.
©er gibeS fire §>obebfafter:
1) ©rapmanerne etter kræfterne, ber ftaae ©uberne nærmeft, fjenbe
©eien tit ©rapnta, og beb bereS ©ønner, ©obSøbetfer og ©ffringer tunue be

t

32

Setriaë etter

nccften tüirtgenbeSDîagt ober beveS ©ubbomme. 2)
etter Slgerbprfere
Svigerne, fra fibitïen Safte Songen bælges. 3) 33cufiaS
30îen
etter
og ©agteiere.
©ubraS
$aanbbœrïefe
4)
og Sjøtnnænb.
itte btot
at
Unberfafter
faa
3ÖÖO
forfljettige
beëforuben tan man regne
men ber ere enbnu forftjettige
etfjbert ^aanboœrf ubgjor'en freregen Safte,
©utbfmebe, 33œbere ofb. (Sn
Rötere etter tabere ørbener af Srapmaiter,
btiber ftøbt ub af fin Safte, pfem
©runb
anben
etter
en
ber
af
I)ber,
üftabnet J3ar in ë og betragtes fom et
falber tit en faftetøSStfbeling unber enb
©prêt, bet Urenefte og f oragtetigfie,
ilbfîub af tDienneffcflœgten, ringere
maae
itbføre be fimplefte og meeft
^arierne
en §inbu fan tarnte fig.
ntaa røre beb bern, Sngen fpife etter briffe
3ngen
banærenbe forretninger;
i bereS ©etffab.
maa
pemme enpber timelig og
Çigefom bette forbirrebe Saftebæfen
i ©tabetamfer, faatebeë afføber Çin
fotfet
og
tægge
Ubbifting
aanbetig
buernes mange øbrige ©ro eSlærbo mme enb'nu be afffijetigfte og umeuneffe
tun fan naacS, naar man
tigfte Çanbtiugcr. Sbet be tære7~at ©atigpeben
er bet be fettiges, ber falbes
-bet
i
faa
(Sbige,
f'uer Segemet og forbytter fig
be mene ufeit
faf ir S, Øpgabe at opfinbe be bœrfte ©etbpiinSfer fom
fig i be
©e
inbfmurt
SDÎaat.
ofte
paoe
til
bem
©atigpebenë
oarïïgt føre
fnn
inbppttet
urebt
£>aar og Segemet
bœrfte Ureentigpeber, pabe tangt og be
foran ©ubebitteberne paa offentlige
i nogte itSte Stube; faatebeë fibbe
bem. ©e øbe fig i be mærfbærbigfte
^ßtabfer, ^bor Sitte bøie fig bpbt for
tit fjanë Slrnte
(Sne
fænger fig faa længe beb et ©ræ,
ißiinSter. ©en
i
©øm
fine fobfaater; atter
penbøe og bisne; en Stuben gaaer paa fpibfe
inbtit be albeleS mifte
mob
tneb
©oten,
Øinenc
Stnbre ftirre faa ufrabenbt
iteb t
(Su tDîiëfionœr fortætter om en fafir, ber grabebe fig
©pnet.
at
Songen
pam.
at
fortære
Ørmene
begpnbte
Sorben tige tit Ralfen, faa
at pan iffe maatte pine fig fetb faatebeë.
afiSeuareë fom tit og bab pam,
Øg ba
©a fagbe ben pettige tøfanb i SSrebe: „Seg forbanber big!"
titbage,
om at
forbanbelfen
Songen forffræffet berober bab pant at mantage
bitbc gibe pam en ©eng
fobebe fafiren bet paa ben iöetingetfe,
©øm
tog fitPeie paa nogle fpibfe
af©ræ. Songen gjorbe bet, og fafiren
©øb..
tit
bem
fin
tige
i Siften og titbragte fforten Star paa
en
at ber boer
9)îan feer peraf, pbortebeë Çnnbuen føler,
men pan føter og
bør
nebtrpffeë,
©pttbenS 8ob i panë Semmer, fom
ofte pber
faa, at ©ptibeit maa foneS, og bet er gruelige Øffre, pan SQifan mener,
beëbœrre forgjœbeë
for at btibe ©pnbenS fflprbe qbit.
etter bereS iSørn
at bet er bereë ©ub betbepagetigt, naar be offre fig fetb
ber
anfecë for ©uberneS
tit ©angeSftoben, pbor afffpetige Srofobitter,
(Sn
engang fin ffjønne,
tog
bereS
faber
ture
S3ptte.
paa
©fjøbebørn,
pabbe fatbet pam og
pan
tit
og
efterat
ftobbrebben,
pen
©reng
fepaarige
pan iteb i ftoben, tøftebe fin
futpffet panë ©inbinger meb Stomfter, fteg
ÜDfober
©anges! ©ette töarn er
@øn op paa Strmene og ubraabte: „0,
S)îeb
bisfe Ørb faftebe pan fin
bet
bit! ©ig bringer jeg
fom Øffer!"
ubøbe

en

,

,

—

—

33

@on i ©trømmen; men SDtængben gab ttjbeïig fit S9tfalb filljenbe. Starlig,
figes ber, labe 5—6000 üTîemteffer ftg fribillig laufe unber ijgnoobe
Senne Sogn er ifœr pelliget ©itben Suggcruaïïtl) og
bogticnS Çjul.
Tejraaer âf ët~îtljpre ©tillabê af Sræ, forfinet meb nogle og'trebiue §jitl;
obenpaa ©tillabfet er et tungt Saarn paa 40 Stiens §øibc, inbefjolbcnbe
9 ©aliéner obenober pinanben.
Stange tufiubc SDîennefîer fpœnbe ftg for
benne Sogn, og Ipffeüg er allerebe ben, ber fan fomme til at trælle be til
Sognen fœftcbe lange Song; men ofte ftanbfer Sognen, og ba raabe
ißrrefterne, at @ub er oreb, forbi Seien ftooer; friart flpnbe mange, ifær
ælbre Ißerfoner fig tjen .unber Çjnlcne for at lobe fig fmtfe.
SDtan par ogfaa ben Stnffuelfe, at Serben tilfører Ungbommen ; gamle
goli, ©nier og krøblinger ftjæle fun ipiabfen fra nyttigere SOteblemuter.
Gin Ginfe bor følge fin SDtanb
i ©oben; ^Religionen for
btjber, at pittt maa gifte fig
oftere, men ben lober fjenbe
©aligffeben, naar pmt laber
fig brœnbe leüenbe.
Sægrer f)nn fig per
t>eb, ba nbftøbeS f)itn af
fin Safte og ubfœtteê for
ben brerffé ©Ijænbfet; pmt
tør ba fun fpife een ©aug
om Sagen, og ben bare 3orb
ftlioer fjenbeS 2eie. Statt figer,
at (Snglænberne meb §elb pabe
mobarbeibet benne gruelige
inbiff Stile« Opbrænbtlfe.
i
r bære flcbttc leüenbe brænbte
20
18
©nie
©fil; Sigtet
flulle 30,000 inbiffe
paa Saalct. ©nbnit afffpcfigere er bet tpoftoffer, font kpitiiberne i Si
ftriftet ©urof ut i Smbien aarlig bringe for at faae en rig tpoft af beres
©über. Sortftj'aalne Søm blibe folgte til bette Srug beb enpber Sanbébp,
og faafnart Sanbct er befaact, forer man ©lagtofferet ub og binber bet
faft. Slgerbprferne i Sanbébpen forfamle fig om bet, og paa et gibet Segn
falbe Sille ober bet meb ffarpe knibe; Snpbcr ffjærer et ©tplle Sjøb ub
af bet enbnu lebenbe Sarnë ßegeiue, bærer bet lien paa fin Siger og ober
brppper ben meb Slobet, ba be berbeb mene at fremfalbe SXgerenS grugt
barpeb. Smcbcnb man faalebeS paa bet ©rufomfte fønberflænger legemet,
bogter man fig bog bel for at true feloe Sioet; tlji faafnart Sarnet boer,
forenb bets Slob er nbgpbt, er ben fjele Srpllclraft forfounben, og gere
monien uben Stptte.
Se inbiffe Sempler, ber falbes Sago ber, ere uppre Spgningébrerler,
og be ftørfte enropæiffe Ärempebpgninger, ja fclb ilfe engang SfigpptenS
mægtige Unberbærfcr ffttlle lunne maale fig meb bisfe SnbieuS Sibunbere.
gorbetmefte ere be opførte af Starmor eller af fpeilglattc ©ranitblolfe,
”

34
i 30 SOftle« SIfftanb.
ofte af 10—12000 Œubiffobë Snbljolb og ^entebe
font
ffutle forherlige«;
©über,
Sien §inbucrne î)aoe ogfaa faa itiangfolbige
nu 360 SWiüipner ©über og
tre
be
nebftamme
Çobebgubcr
forfte
tt)i fra
nienbe
©ub’mber. ®e ©über, fom btjrïeô mceft, ere SKMfdfnu, ifœr i hon«
r if ch n a eller Sub bha:—herefter ©dfjiba
S
Sorben
fom
paa
Slabenbarelfe
Sali efter ©Ht r g a, og ooennœbnte Suggère
og h 0 '1 « Sone, ©ubinbcn
Slobet
er ©tjoene« og Üîoberne« Seff'htterinbe.
Sali
©ubinben
nautlj.
i
et
Slobet
ti
men
i
af
SJÎenneffe tufinbe
Star,
af en ©iger frljber fjenbe
en Slare f)atôt og offrer henbe
aabner
en
fliaar
SDïjrîere
Slar.
af ^cnbeë
3)îen ffjœrcr Ijan et©tt)ffe
fit Stob, blioer Ijun ganffe fjenrtjft af@lcrbc.
bet tit Srænboffer faa er bet
l)cnbe
Sioet
ub
og
bringer
fig
paa
af
Sjøb
£nut tilbebe« af be beljenbte
atbele« umuligt at beffrioe ïjenbeë grljb.
ben
ocb
ber
f) D °rmeb be oberlifte
©nilbfjeb,
eller
inbifle Qoælerc,
©h ug«
bere« Øffre, tjaoe bæret tjberft farlige.
i ben hellige ©tab Se
®e flefte og be fmnffefte ißagober finbeô
tit
t)bi« Ijettige Sanb alle ?anbet« ^ife
nare« langé ©ange«’« Srebber,
Sien
i
gl oben renfer fra ©hüben.
Sabitin
g
grimme ttje Ijeu, ti)i ogfaa
ben«
beb
hborfor
eller
i
Srebber,
langt faligerc er bet at funne boe globen
men ogfaa Seier for ©øenbe,
ber i ißagoberne iffe blot finbe« Sabefamre,
©nt meb Stiftet rettet mob globen«
bet
ubaanbe
fibfte
l)er
fom faa troftigt
fortæller fjerom følgenbe ©ilbrageffe:
faliggjorenbe Søtger. (5t ©tebbibne
©et
meb bere« gamle, bøenbe gober,
bærenbe
fontme
©onner
,,©t ^ar
en folb Sorbenoinb ; men
ber
om
blæfer
Sîorgenen, og
er enbnu tiblig
funbe boe i 8îo, ub i
ben ©amte maa fra fit ftitle Sommer, I)bor l)an
eue ©faal Sanb fra
ben
©ønnerne
l)ælbe
ben froftagtige ÜDÎorgcnluft.
ober Ijam, fættc fjant berpaa f)eclt neb i Sanbet
anben
ben
©ange« efter
meb ©tjnb, ja ftjlbe enbog Stunbcn bermeb og
og guibe Ijanô Dberfrop
©et
bere« Slfguber« Garnie inb i Ørene.
bet
©amme
meb
raabc Ijant
bøer
boer
ber
men
kræfterne,
fige
faalebe«,
ben,
er et tjnfbœrbigt @t)n;

Mo,

.

falig."

fBubbljaiênten.

QVS

Sære, ba Subbha
^Dcnite Religion flutter fig nærmeft til Sraljma«
623 f. Sljrift
omtrent
er
føbt
Subbfja
er Sraljma’« nienbe Slabenbaretfe.
bar en^Songeføn og
Sorb
tu
ab
$att
ft
©ange«.
for
af
i Stjen S af)
faabel i Saa
nøb eit Df)bragelfe, ber faaöfebe til t)an« ©tanb, unberbifte«
29be Star oaag
S

fit
fæboauligc Sunfter og Sibcnffaber.
om be jorbiffe ©ing« gorgængetigheb og ebige
Ijam
l)o«
©rfjenbelfcn
meb en faabait ©ttjrfe, at han be
ømffiftelfe, og benne ©attfe igreb Ijant
at ubforffe Siiblerne til at
fluttebe at træffe fig tilbage ©eufomljeb for til en bratjmanff ©neboer,
bet
Ønbe.
han
gørft tljebe
befrie Serben fra
ba benne« Unberbiiéning iffe tilfrcb«fttllebe
fom han bog fnart forlob,
meb ftrenge ©pægelfer og
©fter feç Slår, tilbragte i ©enfomljeb
ham.
til ©rfjenbelfen af ben Ijoiefte ©anbfjeb
fom
han
uafbrubt ©ftcrtænfning,

benbrug fom

i

nebe

,

35
og bleo bct Subbpa eller be n

Sife, ipau {ærte: ©en tjoicjte ©ttb er et
ubcrfouligt, ubirffomt Sætett, noget Unæbneligt, noget Ufatteligt og Ubirfe
©entte Sntetpeb er atligeoet Serbettø Slarfag.
31 f bet
tigt, et Sntet.
©otntne, af ,3ntet fremftaae Setbener i talløø Slæitgbe famtibigt og efter
pittanbett; be fournie og forfbinbe, fom Sattbblærer og ©antpe fra en
Sump. ©überreifen £)ar tre Slfbelinger. Seberft bctt fanbfelige, legemlige
Serben, pbor Ilt er Ømffiftelfe gjennem Sæffer af gobøler og ©fen
føbelfer, ©npberø ©ilftanb i bet ene 8ib er en gølge af panø gorpolb i
bet foregaaenbe, Sibelfe er følgelig be Sebcttbeø nøboenbige Sob, og ben
pøiefte Saligpeb er Sefrielfett fra at blibe føbt paanp. Satigpeben bcftaaer
i en fulbftonbig ©ilintetgjorelfe fom af Spfetø glamme, naar bet flitffeø,
Sor peroætenbe Serben, lærte pan frembeleø, er omgibet af 6 §>imle.
Çoiere oppe ligger ben far hebe Serben, minbre afpættgig af Stofntaøfe,
men bog altib en Serben for felbftambige Sæfener, meb 18
§itnle. Øberft
er ben farbeløfe Serben, l)bor alt bet legemlige
opl)ører, pbor bcr iffe
finbeø fanbfelig Spft og Uro, og paa pbiø pøiefte ©rin —, tpi ben par
fire ©råber —, bet enfelte Sib forfbinber, Sefbbebibftp eben taber fig og
gaaer op i g ttlbenbelfen i
3ntet._
©entte Saligpeb fan bel itaaeø beb fortfatte ©jenfobelfer, men bog
oeb PSenneffetø egen Sillie, beb en fortfat ©ranffning ober Seligionenø
©et ftaaer i
Særbomme, altib (ebfaget meb en reen og fæbelig Sanbel.
SDÎenneftetê egen Slagt beb et bpbtgf Sebnet at forPebre fin ©ilftanb i ben
nccfte ©jenfobelfe. gaftebæfcuet fotfafieø, ©ttpber par Sang i Sienigpeben
—

efter Sliber og inbre Særbigpeb,

£)ennc Seligion

tpi

er nn

maaffee

ben meeft

omtrent 300 Slillioner Slenneffer)

meb enbeel ’Slfbigelfer i ©nfeltpeberne.
ogfaa i Sabnet paa Seligionøftifteren.
faa anfætte pattø gøbfel til 1000 Slår

panefernc Sttbø ofb.,

men

nbbrebte paa

pele Sorben,

befienbe fia til ben, naturliguiiø

gorffj;elligpebertie bife fig f. ©p.

©pineferne, ber blanbt Slnbet og
for ©priftitø, falbe pant go; 3a
ifccr falbeø pan Santa eller ©alaUSama efter

2)ppétftepræften f © i b e t
Sntetftebø par nemlig benne Religion ubbiflet fig faa futbftænbigt
fom i fibftnænnte Sanb, pbor ben banbt Snbgang 632 efter ©briftuø §er
par bannet fig en mærfelig ißrcefteftanb, i Spibfett for pbilfeit ftaaer 3)p
§ait tilbebcø enbnit font ben
perfteprccften, © a 1 a i S a in a i paf fa,
birfelige Sttbbpa, ber gfemtem pele benne Serbenøatber bil beb ?)pperftepræ
ftenø ®ob legemliggfore fig paanp og gaae ober i et anbet Slenneffe, ber ba
bliber gpperftepræft.
gor nærbærettbe ©ib beftemmer geiferen af ©pina,
i pbilfeit ißerfon ©alaUSama ffal gaae ober efter fin ©ob, ibet pan ub
bælger 3 ©anbibater, font fibeit afgjore Sagen beb Sobfaftnittg.
Seb ©nbøtjeneften fibber ©alaUSanta meb forølagte Seen, font en
Statue paa 5 pragtfulbe Sober, bcr ligge paa et Sllter; pan fibber i en
ffittttenbe Slæbning, bifer ingen ©pmærffotnpeb imob Sogen og ubbreber
.

•

) ®en cpriftelige Religion antage«

at

batte rigelig 200 TODioner tBepenbere..
3

36

2)atni?ama.

fun fine Çrenber tit
©elfignelfe. S tunbom
ubftrøer pan fugler af
®eig, Seer og Ijellige.
(Stoffer, og bibfe be
fibbc en uenbelig fra ft.
2t(t, £>öab ber tilfører
{)am eller lommer fra
l)am, rummer mægtige
å rafter i fig ; enbog
Uljumflljeberne, Ijatt ef
terfaber fig, opbcicb meb

mob
©ulb, ja inbfatteô ®ulb, bæres paa ©rtptet fom bet bcbfte SSrern
er ilte formibt
5Det
fDfcbicin.
ben
er
bebfte
ifær for Stygc
euljoer ffare og
i

SDøbelig at lomme inb og fee 9)pperfteprcrftcn, naar uubtageg ißrce
ber begiber fig til
fterne og gprfterne, uaonlig ogfaa f eiferen af (Cljina,
alle
fine
Sauber. Sibe»
at
for
og
frigjøreb
SSelfigndfe
mobtage
Ijam for
ben
i
er
fanbe Subblja
tjoté Scgcme
orbuct ©alabSama
©gcjbo8amg,
i al fin llfatteligljeb
ogfaa Ijar en ©olig. fforoongt l)ar benne {Religion
nboittet fig meb £ienfi)n til (Ceremonier i en befl)nberlig Sigljeb meb alle
at fee
be catI)olflc firleftille, faa at be før fte catljolffe {Dîiêfiomrrer meente
SJhtule,
ba
be
fjer fanbt floftre, Ironragebe
et ©lamboa'rl af ©fabelen,
tpragtfulbe firfeoptog, {Rogelfer, fDhtmlen af itforftaaelige ©ønner, føhtfil
23ie
og Sang, ©ønner for ?lfbobe, ©ilbebelfe af ^elgener, Slriftemaal,
oar
et
om
bct
l)ele
af
©ramgebitlcbe
9((t,
fom
oaitb, Diofcnlranbfc ofo.,
ißaocbommet.
nogen

—

Ørkenen Gobi.
imod Nord oy en anden ltække Bjerge mod
Ørken Gobi sig fra Vest til Øst mellem 110'' og
n
138 østlig Lænyde,
idel den indtager det
Blesle af Mongoliet
og imod Vest umær-

Imellem Altaibjergene
Syd udbreder

den

uhyre
_

keligt gaaer over i
Songariets bolgeforDen
mede Stepper.
Deel af
midterste
denne Ørken kalde
Chineserne

Scharno,

del vil sige Sandh avet.
Ørkenen Gobis na-

turlige Beskaffenhed

I

37
ikke eens overalt.
I dens østlige og mellemste Deel bestaaer Jordbunden næsten udelukkende af Flyvesand, hvis eensformige Flader kun
hist og her afbrydes af lave Granitklipper.
Den vestlige Deel af Gobi
er mindre vandløs,
og Moradser af forskjelligt Omfang vexle her jevnlig
med de vidtudsirakte Sandsletter, paa hvilke der ogsaa hist og her forekomme enkelte Oaser med frodige Græsgange og skyggefulde Sntaaskove.
I den varme Foraars- og Sommertid, da der ikke falder en eneste
Draabe Regn, visner Græsset aldeles bort, og den Reisende træffer da
overalt kun nøgne og af Solen forbrændte Sletter, der intetsteds tilbyde
hans Nest den mindste Føde.
Sommeren er kort, men Vinteren lang og
kold, saa at Thermometret i Januar ikke sjelden synker indtil
frygtelig
0
30 under Frysepunktet.
I disse vilde Egne leve Kameler, Heste og
Antiloper. Man jager Antilopen ved Hjælp af Falke, der ere afreltede
er

jhddlAff)

til at

flyve ned paa Antilopens Hoved, hvorpaa Fuglen slaaer Dyret med
Vinger, hugger det med sit Næb og standser saa/edes dets hurtige
Flugt; herved bliver det muligt for de medfolgende Hunde at anfalde
det værgeløse Dyr.
Den sydlige Deel af Ørkenen Gobi, der naaer lige til den store
chinesiske Muur, er ikke en Ørken i den sædvanlige R elyd niv g af dette
Ord.
Jordbunden er nemlig frugtbar og tildeels bedækket med en yppig
Landet er rigt
Græsvæxf, der nærer uhyre Hjorde af Faar og Oxer.
paa Smaafloder og forsynet med store Skove, der beslaae af Hasseltræer,
sine

Elme- og Valnøddetræer.
Næsten alle Kornsorter saavelsom forskjellige
Bælgfrugter og Haveurter trives fortræffeligt i disse Egne, og Befolk-

38

ningen, en Blanding af Mongoler og Chinesere, beskjæftiger sig derfor
ogsaa meget med Havedyrkning.
De vare et Rytterfolk
1 disse Egne havde Hunnerne deres Hjem.
Med et overordentligt
et
Vildhed
en
Udseende.
og
græsseligt
frygtelig
af
smaa
de
ved
Muldvarpeøine, forstygt Ansigt, hvis Styghed forøgedes
Til deres Spiser brugte de hverken
enede de en fast Knokkelbygning.
de
Ild eller Kr yder i ; de levede af vilde Planter og raat Kjød, hvilket
de fortærede det, naar det efter
som en Saddel,
Hesten
og
lagde paa
Hunnerne trængte imod Vest
et dygtigt Ridt var blevet gjennemvarmet.
Men senere opstod der en
Don.
mellem
Volga og
og bosatte sig forst
have
gjort sit Navn frygtet i Asien
Helt iblandt dem, Attila, som efterat

med

Hunnerne betragtede Attila
imod Europa.
ogsaa vendte sine Vaaben
Han kaldte sig «Guds Svøbe » og foregav, at han
overtroisk Ærefrygt.
til i hans
besad Krigsgudens fundne Slagsværd og var bleven kaldet
I kort Tid udbredte han sit Herredømme
Sted at beherske Jorden.
Keiseren i det østlige
over alle Germaniens
og Scythiens Folkeslag, og
Nogle Historieskrivere
romerske Rige maatle betale ham Skat.
og vestlige
forsikkre,

Attila trængte
at hans Armee bestod af 700,000 Mand.
Almindelig Skræk greb Bemed en uhyre Hær mod Gallien.
Han gik over Seine,
boerne, der flygtede fra Slæderne til Skovene.
Indbyggerne,
kom til Loire og leirede sig under Murene af Orleans.
snart Hjælp.
opmuntrede af deres Biskop, udholdt det forste Angreb og fik
under deres Konge Theodorik, tvang
Gotherne
med
Romerne, forenede
til Champagne.
ham til at ophæve Releiringen og trække sig tilbage
Armeer fægtede
sur Marne.
Chalons
Begge
ved
sammen
Hærene stødte
Rækker bleve gjennembrudte, og AtGothernes
Romernes
men
og
tappert,
Prinds
tila troede allerede at have Seiren i Hænderne, da den golhiske
Hunnerne
over
fra NaboThorismund, Son af Theodorik, styrtede ned
overalt og
Død
udbredte
Ødelæggelse
i
og
Lorden,
hoiene, bragte dem
hvortil alene
over
Rhinen,
at trække sig
til
Attila
tilbage
tvang
sit
Paa sin Bryllupsnat qvaltes Attila i
Frankerne forfulgte ham.
den
tre
i
Kister,
Hans Lüg blev indesluttet
eget Blod i Aaret 453.
Fangerne, som
den anden af Sølv, den tredie af Jern.

senere

første af Guld,
havde forfærdiget Graven,

bleve dræbte.

ÄnlitiuffciHC.

ffiatmufferne
Sßolga inbtit

l)ore

’fpoiafienS

til be

£jt)rbefolf, fom

Ørfener og ,!pøifjelbe.

fra $on og
er noie for
fra
Slfien, og
nbgaaebe

beboe Stepperne
ÜDereê fpiftorie

ere
bunben meb be titeeft ftorartebe (Erobringer, fom
for be egentlige Halmuffer.
înmleplabê
9fovb
for Slltaibjergene
ifetr er (Egnen
obe
Steppeegne, tjoor ber iffe finbeë
Sllaar gretnmebe reife igjennem berett
uijpre Stramninger iffe engang
paa
ja
Sfoooæyt,
af

Spor af Slgerbprl'ning,

af ©anb, faa par bet nubret bent i t)øi ©rab, at bisfe nøgne 3orbftrog
alligeøet gjennent 21artufinber t)aae næret befotfebe meb iDienueffer og Øoæg»
bjorbe. 9Jien trobê bette Steppernes obe Ubfeenbe, trobë ©anbet og ©alt
føerne, ere be bog rige paa -Planter, poië 9îebber gaae bpbt no! for at brage
ÿîæring og ©æbffe fra ben alligeoel fugtige Unbergrunb. ©iëfe planter tjene
ba tit fftæring for ©prene, og Øøæget afgioer faa igjen bet fornøbne til
ïi»ëoppolbet for iDienneffene. 3 bereë ©anbringer følge biëfe ïïîomabeftammer
et

og bet er en
og paatüœrë ganffe efter

ganffe regeünœëfigt ©pftem,

at be

reife paafrpbë

©ilbfarelfe,

33etjag

naar

man

antager,

og tilfcelbigt Snbfalb;
bette er ligefaa libt ©ilfælbet nu foin for tufinbe Slar fiben,
Plomaberne
unber fRuêferneë Øoerperrebømme, peilten f olfeftamme be enb tilføre, pa»e
bereë beftemte ©trøg at befcerbe, og bette forlabe be iffe ; ben ene folfepob
gnaer iffe ooer ben anbenê ©anbringëgrœnbfer.
©aafnart be baøe tilbagelagt en pal» ÜMiil, fjelben mere enb 1 SDÎiil,
ben »anbrenbe ©p eller Seir
talmufferne falbe bet en 31 ul
bele
gjør
fpotbt; be SKSlbfte og Slnforerne unberføge ©tebetë ©ræêning, og efterfee
©anbfteberne og ©rønbene, font ftaae enbnn fra be ælbfte forfæbreé ©iber,
SOïœnbene fore ba poert ©lagë Øoæg ben paa
om be ere i tilbørlig ørben;
orbne fpuuégeraabet, tillaoe
en ©ræëgang for fig, tonerne opfcette ©eltene,
ïlîaben, og naar SPicenbene gaae ben for at oanbe og røgte Øocrget, botbe
fruentimmerne fig titrebe for at malfe t øerne og faarene. ©aalebeS ffifter
man Øpbolbéfteb
engang om Ugen eller efter ømftcenbigbeberne ogfaa oftere,
ng ©anbringen »arer »eb fra SDÎartë eller Slpril inbtil Sluguft eder September.
3 benne ©ib ere fruentimmerne ogfaa beffjccftigebe meb at afffjjcrre bet lange
©ræé, fom tørreé og opbeoareë til ©interfober. ©et ooyenbe forraab flæbeë
meb fra Uge til Uge, og ben fatnlebe ©epotbning o oper berfor ganffe betpbeligt
benimob ©anbringené Slutning, ba be nærme fig bereë faftere ©interg»arterer.
©eltene beftaae meeft i en fletning af jpaSfel eder pilegrene, fammenftitlebe
af førffjedige ©tpffer eller flager, fom unber flptningen fnnne læggeë paa
en ©ogn og fereë oibere;
tpffe filttæpper, fom flœbeë ubenont ©eltet, giøe
ben tilbørlige Suunpeb i forpolb til Ülarëtiben.
2)ïælf-n af Çopper, tøer og faar ubgjør Sefolfningenë fpooebnœringë
—

—

ntibbel,
tumiê.

beraf laoe be bereë faa pnbebe berufenbe ©rif, bereë
be
©ette forunberlige f abritai tilberebe
fortrinêoiië af
ibet be ftabig pælbe bereë forraab beraf neb i en ftor
poor SUiælfen gaaer i ©jæring og fnart fan npbeë meb ©elbepag

og

fpoppemælf,
Sæberflaffe,
for at gjøre ben mere fraftig
ifær for benë berufenbe ©irfningerë ©fplb.
anoenbe be ogfaa en ©lagë ©eftidation, fom bog er meget ufutbfommen paa
©runb af be mangelfulbe fRebffaber.
©lanbt be minbre befjenbte ©pr, fom talmufferne paoe ført fig til
ffîptte, er ©rpnteopen, l)»ië egentlige 9fa»n er 9) af.
Øprinbeligt porer
©prêt pjemme i ©ibetS ©jergegne, porer til Øyeflægten og ubmærfer fig oeb
fin fine, glatte §aarbeflæbning, fin lange Ulb og ifær »eb fin lange fpale,
ber »el iffe er o»er 3 fob lang, men bog »eb jpaaroæpt par en
Ubftræfning

40

af

6

gob 03 berfor flæber l)eit

ab

Sorben.

Steter

Sîange

blioer ®yret

for fin fpaleë Sfplb ; be inbtfïe ®amer bruge ben font glue
efterftræbt
oifter. ?)afen t)ar paa ÎRpggeit en breb fßitftel, ftorre enb paa en amerifanff
Soffel, og benne ipulfel ffal finage font en fanb Sœfferbib ; men l)oë Sal
mufferne faae fun fßrtrfterne Soo til at npbe ben, ba ®i)ret anfeeS for Retligt
(St alminbeligt 2)nblingëmaa(tib for
og berfor iffe tor npbeS af Scrgfolf.
ßalmufferue er eKerg ïljee og Syeblob, Ijoilfen Slanbiitg faaeS tilberebt x,
£l)een faaeé fra ©bina og er af ÜlaretS
^ager af florin fom en ïeglfteen.
fibfte og flettefte Siabe, ooertitobne, bittre og fulbe af ©aroeftof; naor ben
ba efter Slanbiugen meb Ojebtobet fogeê i Sanb, blanbeS meb Sebetalg, Siælf
at en faaban bitter, falt
og Salt, faa fan ntun gjore fig en goreftiHing om,
oS.
®iëfe S^eefager figeS at
og fort Suppe næppe oilbe oinbe Sifalb fjoê
©n^oer
forefomme faa alminbeligt, at be enbog anoenbeS fom SfiKemønt.
Salmuf bærer alti^ fin Spifetaflsrfen l)oS fig, enten ffuffet iub oeb Srqftet
alene

—

bængenbe i et jørflæbe, bunbet omfring Sælteffebet, og faalebeS ubruftet
bruger t)an iffe aitbre .jpjælpemibler unber Siaaltibet; tl)i iftebetfor Sfee og
©affel brugeé jamberne ; er gabet tomt, renfe be gingre og SaKerfen meb
®ungen.
Setegnenbe for Satmufferne er bereë mange religiofe ©eremonier og ben
talrige i)3ræftefianb. ®e tilbebe Subblm unter Saunet S f(fragbfcfram uni
i bereS ©ubetelt,
og fore meb fig et ftort Slntal af'©ubebiHeber, fom opftiflél
®ereé ©ubétjenefie beftaaer ifær i en ufor
bereö Sentpel eKer Sabernafel.
ftaaelig gremfigen af Sønner, ber næppe ere bent feto forftaaelige, og faa i
gor at lette
bebooenbe Siufif af Safuner, Raufer çg Srompeter.
en
ïlrbeibet og for at gføre
eKer

Sønnen

mere

inbtrængenbe

baoe be tidige inbrettet

en

®en be
Sebemaffine.
to
l)u(e©ljlinbere,
ftaaer af
en ftørre, fjoort læggeé be
ffreone Sonner til ben

gobe @ub, men i ben
minbre lægges Sønner til
be onbe og laoere ©über.
er

naar

leS
en

Salntitffer meb

Sebemaffinen-

©uberne oelbetjage
Sønnerne l)oiro

®et

ligt,

hurtigt vunbt,

og

naar

Son iffe blioer opfqlbt,

er

bette

at

Siaffinen

fuit

begrunbet i,
iffe

er

breiet

.fpnrtigbeb. Stan fortæller ogfaa om, IjoorlebeS bPrcefterne en
oeb
fpjælp af bereê Sønner betog en Storm benS oærfte Siagt.
gang Iqffelig
Sebemaffinen bleo fat i en brufenbe gart, nogle af ©ubebifleberne tilbpKebeS,
anbre afflørebeé, lange Strimler meb paaffreune Sønner bleoe fatte op paa
meb fornøben

41

Çlagftcenger for at beocrgeë af 35inben, Ht blet) fortfat meb ftor 3oer og me
gen ‘’punt'tligtjeb, og tüfibft begtjnbte ba ogfaa Stormen at tabe fig, oiftuol
bette aar ibetmiitbfte bm alminbe
foranlebiget oeb f3rcffterne0 Hiftrengelfer
lige Stening. 2>ereë oigtigfte Son beftaaer fun af 6 Orb, men bibfe maae
be fremmnmle minbjl 108 ©ange, naar be Ijolbe Htbagt, tl)i bereS
Sebefnor,
foin entrer bf3rceft Ijar i fin §aanb, l)ar 108 fugler, og ©noreu maa oeb
mange Seiligbeber bebeS runbt flere ©ange.
©angen oeb beveô ©ubêtfenefte
fîeer paa ben Sîaabe, at be begt>r.be forfte Serb faa bt)bt, font ben bpbefte
Saëftemtne forntaaer at ubfore bet; boert af be folgenbe Serê begquber ftabigt
een Sone fjetere; efterbaanbeit'funne
flere Stemmer folge meb; fnart gaaer bet
faa boit, at Saêfiften tier, nogle Strenge flutte fig til, og ©angen enber meb
be boiefte og meeft pibeube Sibcanttoner, fom tilfibft tun en ©nfelt formaaer
at ubfore.
Seb Segraoelfer ere mange ©eremonier at iagttage.
kræfterne
maae fornemmelig inboie Sigene oeb Sønner,
be Icefe Selfignelfer og tjettige
Segn oner be 21fbobe, for at Sjælen iffe for en eller anbeu iffe ubfonet gor
brpbelfeê ©fplb ffat blioe fort tilbage til Segemet, og ftur.bom fffeere be Sibfer
i ßuben paa ben Søbe for at aabne Seien for ©fctlenS Ubgang.
Saar
man
enbelig troer fig foroibfet om, at Segemet oirtelig er forlabt af ©fetten,
fteber man bet til fpoile, bog paa forffjeüig Staate, ba bette beroer paa,
k

—

—

boab Saon ?(aret bat; tbi SlaretS Sann ffifter mettent be fem ©(ententer,
fern Salntufferne antage, nemlig: Srœ, 3(b, 3orb, 3ertt og Sanb.

Hundene paa Kamschatka.

42

Acta

ßta|licjc,

é>fa.’Dc,

ØtciÅecpoDa.
IL)

JWj|AYViYU/VYO

Aijt

it)

QiWx)

meD

(^aamAama)

Aa)

^

Aa?D<?autùpt ApœiûteA |W

A om

Denne

ibiiO/wx)

^

Q^)|,äA.C|a)

Aa)

j

Ita/ltfie

£etl?eD

me?

Dem,

|Yte a|

at

ÄMA/UAa)

L

3

ItamJ

s^oAa)

)1 LauD

wuaa)

en

Aa.i«t

DeteA

aaAä/w) xxX)

^mLa)

^jqL) } ^XaLLaMa)

^LxxubWMAMAAAAA-^

maaA) ieto
fcxjmji)
xjIAaaæj ^Aaj^a) til) aÎÎaa) aAaWamAiAa) LaaiïO lll)
aaI,L) ^)aaa)
A5.aA) ^)aaaAaaa)
.o^ iJ^aaååaa)
^>,acj q5a^ Q^aaaamJj !L|A|aa)
Axlfc) AaI^a) AAAXA.olte) Lkaia) Axllü
Q^XAMAA^UAMa) MAaILma) ^aLoAAMa) ^)aaAaAAaOj Lu\jv
Suaaaaaa)
ifû) IvauILA) amAaI)
Ax) aLLa) IuwvxAa) (A^avmAaaa)
(IaaaLAa^O XJAa)
^
MAMaIa^ i.La^e) O^øAa) tÅ) Ålbk/t) ^)a|A)
IxAAW|a) ^Üa^à) ^ IaAIAXA) åLuIAa)

jLo/vyv) aaa)lam)

^gayv)

—

AXMa)

AYvxm)

j

MAXXAa)

^fViCAAf¥VJbjcl\XxX|lX») AJaIAa)
6

iaJiaaaa)

AJAAAa)

/yyuuAÏa)

^LJj JLU«)

aixaAa)

A ;

aX)

A\

ATA AM

IxaLaXaIaA^)

UUo 1 A),
AXAT

aX)

§aaA) A|AXAl)

ii/UroMAia)

^^AAIaImA)

wAaaa)

j

|ûa) aA) axa^oax)

AaX\a)

.

ilclce
mujnede, terre fialce,
fournie
iijdea a| Jlennealcene, der |omrijt Ure |ortceret de ajiùelije 3)ele a|
bundene
ffjadet, ejentlij Icun benene tillaje, oj dermed
nœaten altid
dem med
mætte
llodij Aluni
ojaaa
aij, (ircr|cr
de ael«
fflclce
|anje fialcenc, fanjat, de |crataae at
ajeldent
fnulied ; jjere de «ed aaadan .feilijlied et mejet atort
udiere med

$£undenea

aœdranticje

i

acm

maae

ere

aaa

mari

aaa

fede leetaaer

maae

meaen

aeer

en

en

acm

43

ciïîjtte, bære de siij ad kepom cBjernen c<j jortm loin Movederne.
flauer $£un|eren dem altjcr starlet stiçje de |rœlcfee %ju cji jtaa
«ont

,

C(j der|ra
ÜWer.

ned

i

«Hetoemes

Jüan

fforraadslcamre,

livcr de

fortære dit,

hvad der

er

a|

undskylde dem, thi uden Mad Melten
fede. t/faar de stalclcels Munde
intjen cKnij; den, der arheider, fortjener
altsaa, ocj det ikke
sjeldent med Muy c| eflay, tvinyes til et drkeide, hvortil
JFaturen
eejentlicj ikke synes at have bestemt dem, kan ikke undres
de derved end
euer,
jcmeyte deres bedre diatur, at de o|te blive mistænkrise .fumslclied mod Menneskene
de leun lære at
lejende
o<j
maa

vel tildeeb

er

oma

saa

man

saa

em

somme

,

som

som

flaaeaander.

deres

sig ad, naar de
Hvalpene saasnart de kunne see, og
hvor de holdes indespærrede,
kaster dem ubarmhjertigt ned i en merk 3ordkjalder
De spændes da for Slæden
indtil man anseer dem store og kraftige nok til Trækning.
i Forening med nogle andre allerede indevede Hunde; de søge af alle Kræfter at
komme fremad, thi de ere ligesom forstyrrede ved de mange ubekjendte Gjenstande, og
tillige blændes de ved det uvante Lys.
Efter dette korte Forsøg maae de igjen ned i
det mørke Fængsel, og saaledes fortsættes denne Fremgangsmaade, indtil de ere øvede
De trække ved
i at trække og lærvillige nok til at lystre deres Herrers Commando.
et Halsbaand, bestaaende af Rensdyr- eller Robb eskind; det naaer over Halsen ned
mellem Forbenene og forenes igjen oppe paa Skuldrene, hvor der er fastgjort en meget
Det

afrette

er

meget interessant

Hundene

til

Trækdyr.

at see,

Man

hvorledes Kamschadalerne bare

tager

,

,

stærk Rem, hvis anden Ende

naaer

hen til Slæden.

Kun

ved

List

og

Overraskelse

Under Forspændingen hæve de Hospænde Hundene for Slæden.
vedet i Veiret og udstede nogle klagende Hyl, og de have Grund til at udbryde i
Jammerraab, thi snart begynder Slaveriet. Dog, saasnart de ere komne paa Glid, hæ-

bliver det

muligt

at

sig det sunkne Mod, deres egen Ild og Iver driver dem fremad. Tidt synes de at
overbyde hinanden i Ondskabsfuldhed og Drilaglighed for at prøve deres Føreres Taalmodighed eller endog udsætte dem for Fare. Komme de til farlige Steder, fordoble de
deres Hurtighed, og ønsker man sig ikke nedstyrtet i en Afgrund eller i en Flod, nødsages man ikke saa sjeldent til at springe ud af Slæden, som maaskee da kan findes
i den næste Landsby aldeles knust, hvis det ellers ikke tillige er lykkedes Hundene at
ver

sætte

sig

i Frihed og

flygte

ud

i Skovene.

Det

er,

som

om

de

vilde hevne

sig

paa

44
tyranniske Mennesker, der holde dem under en saa ufrivillig Tvang og tverlimod
egentlige Natur tvinge dem under Magtens Teiler. Men snart er Mennesket atter
Seierherren; Hunden finder sig iSkjæbnen og forbliver indtil Døden den meest trofaste
Tjener.

de

deres

Gljiiin ofi (Sljiuefcrne.
Slartufinber ubgjort en Serben for fig

og tiblig tilegnet fig
betpbelig Snmtelfe, ibet ber til Bibneébprb perom blot tør anføre«, at f. Sp. Sont»
paêfet, frubtet, Bogtrptferfunften, Sleftriciteten ofti. pa»e »æret befjenbte ber, længe
SJÎen er bcre« Oplpøning
førenb biéfe Opfinbelfer ere fontne til 21n»enbelfe po« o«.
en lang
gammel, faa er ber imiblertib fnn ringe Spor po« bent af gremffribt gjennem
nu göltet og
ubmærfer
tpi
og
©eloftogffab
©toltpeb, Sgenfinbigpeb
fenere Ub»i(ling;
gorøbrigt ere Spineferne
gjør bet uimobtageligt for Særbomme fra anbre golfeflag.
alle
»eb
©lag« fjaanbarbeiber.
arbeibfomme, ubpotbenbe og utrolig fnilbe og bepænbige
Ser gioe« fnn faa Sanbe, l)»or Sorben bprfe« meb en fanban Om pu fom i Spina; tpi
fel» §øie og Bjerge bli»e bprfebe, ibet man meb ftor SJtøie bearbeiber bem terra«feformig
op paa Soppen, anlægger Banbtebninger for altib at gioe 3orb«monnet ben fornøbne
gugtigpeb. SDÎeu i intet Sanb blioer ber ei pellet lagt faabanSGsre mob Stgerbruget for
Sagen, fom per; tpi p»ert goraar pløier f eiferen i pøiffegen 9ßerfon tiüigemeb ffirinbs
ferne og be fornemfte @tat«embeb«mænb fel» et ©tptle Sanb, og bette fïeer til Sûre for
Stgerbprfningen. fornet, ber blioer grugten af bette feiferlige Slrbeibe, anüeube« til
Bagning af fmaa fager, fom feiferen bringer fMmmelen til Offer.

Bette golf par

i

en

S

en

»i«

gorftanb perffer

ber megen SærOom i

Spina

,

og alene Scerbontmen eder

Œpaminer og nubre ffkøoer gioe Slbgang til be pøiere Bærbigpeber og ben bertil fupttebe
er
IRang. Se Særbe ere tillige Sanbet« Sibel, tpi aroelig Slbet jtitbeø ber ilte, og berfor
bet alene ben lærbe Smbebéftaub, ber ubøuer al SJiagt og er i Befibbelfe af be ftørfte
ber bog
timelige fperligpeber. Se betitle« alle »eb 9ia»net IKanbnrin, et Ubtrpl,
ÜJÎnnbarinerne
i
Sanbet
»cere
Orbet
libt
fel».
Spina
betjenbt
fom fel»e
fini
ligefaa
npbe o»eralt ftor Slnfeelfe og pnoe
mange gorrettigpeber ; be beboe pnbige
fpalabfer, omgi»e fig meb et talrigt
Sjenerffab; be ere faa fornemme, at be
fjelben labe ftg fee paa egne gøbber,
men ntaae labe fig bære i Bcereftole,
Samerne i
be faalalbte Sßnlanüner.
be pøiere ©tccnbev bli»e enbog ligefrem
alle
gjorte uffiffebe til at gaae, tpi
pigebørn af fornem Bprb faae ftrap
mu
efter gøbfelen læerne bunbne inb
ber gobfnalett.
£er»eb fan opuaae«,
ub»if(er fig
at goben rigtignot tun
en Scengbe nf 4 à 5 Sommer,
i
Sit cpinefiff SDtnubarin.
mnaftee

45
fan følger beraf igjen, nt Stnïïerne opf) 0 «ne, nt ©angen bitoer ornltenbe, befoccrlxg
oi ntaae iffe bøntme
iififfer; bog
©mag og Sepag er forffjettig.
©et cpinefiffe ©gr og flat nceft efter bet tjebrniffe »ære bet ælbfte pap Sorben;
bet îrceoer penitnob 4000 Sogftaoer etter ©frifttegn, og berfor ffal bet nære en ooer
nninbe Danffetig Opgane for gremmebe nt tilegne fig gærbigpeb beri.
Srøntt ffriner
tffe tneb fîen, men nteb en ipenfel, og ©(rifttegnene Pegtjnbe nltib ntcb en ©treg, ber
førft bruges ftin, berpnn tpffere og plubfettgt enber i en ©pib« ; jo mtnbre ©frifttegn,
Sîaar en S8og trgffeê, ffrioeS ©egnene førft pnn ©ræ, ©rce
jo bueligere ©tribent.
ffjæreren ffjærer SDMemntmmene bort, og benne üßtnbe blioer bn nftrpffet.
©en bnnnebe ©pinefer par ogfnn en bebre (Religion eno bet almene gotf, ber
meeft ere ©itpængere afSubbpn’sSære, ibet pan pptber religiøfe ©runbreglér, fom omtrent
550 Star før SprifhtS Mette fremfotte af en Dis ©o nfuciuS fom tærte ©itbebetfen af et
enefte Sæfett, ber par frembragt Serben. Sit man etters tote om (Religionen i ©pinn,
ba figer et dpinefiff Orbfprog, at ©uberne ere faa tnfrige fom ©nnbet oeb .ftoangpoS
Srebber. ©er gines ingen Sgn, ingen forretning, intet .Çmauboærf, itben nt be jo pare
beres færegne ©über,
SnpDer Siger, ettpoer ©abe, etxtjoer ©tue, enpoer Srog, etpoert
Sinbtte, enpoer ©tot pos en ©pinefer par ftn færegne ®ub, og pans Siffebe er (tæbet
berpaa. ®et gørfte, man faner Øie paa, ttaar man træber ittb i feto bet fattigfte <pt
nefiffe fjuuS, er et etter flere nteb ©ittbpnpir onertrufne, uformelige, ftnna StfgubSbiffeber
nteb brænbenbe Snmper og (Røgetfe formt ; af og tit nfbrættber man ett Stafet etter noget
Seb alle f'irMige §anb
©utbpapir foran Sittebet, SItt ganfte mecpaniff og tanletøjl.
tinger, bet nære nu tteb §øftfeft, ttcb et Srpttup, »eb fRgaar etter oeb goraarSfeft, føger
man at opuceffe faa megen Opfigt, fom muligt, og
næften nttib pentægger man bisfe
forffjettige fpøitibetigpeber tit en beftemt SlarStib ; tpi perpna beroer bet, fnatebes er ibet
miubfte beu atminbetige SJÎening, om bet goreftanenbe (an Dente et gunftigt etter ugunftigt
ttbfalb. Sitte Srpttupper f. ©y. mnae pentæggeS tit Seggnbelfeu af Staret etter tit ben
®ib, nnar Æirfeb æ rtræe t btomftrer. Srpttnpsffiffene ere naturligoiis forffjettige i be for
ftjettige ©gne nf bet ubflrnfte Stige ; men per Ditte Di bog læfe om, puttrtebe« en faaban
Segioenpeb inbtebeé og futbbprbes i en Dis beftemt ©gn i ttiærpebett af ©tpangpai.
®en, ber agter nt inbtabe fig i S®gtef(ab, fenber en Unberpanbter tit gorætbrene,
pois ©atter pan nttrnner nt ægte, og taber forefpørge, om be Ditte ooertabe penbe tit
pam. Slioer ©pørgSmaatet bejaet, fpørger Unberpanbtereu nærmere om (fhgenS SItber;
men herefter maa man pen tit en ©paamanb for at ubforffe, om ©iftermaatet Dit bringe
Setfignetfe. ©iueS perpan et gunftigt ©nar, ba fenber ben unge Sffianb ©aoer tit fhgett,
og benne fenber ba anbre tit pam igjen. 2Ren bernœft maa pan enb pbertigere erfgnbige
fig pos en fhæft om be forffjettige ©fgtsaauber for gamitien, Sjøffenet, Spen, fpufet,
pDor bet unge fkr agter at boe ofo.
®iben fra benne førfte SrotoDetfe tit Srpttitpsbngen er en fanb ©orgenstib for
Srubeti, tpi pun Deeb flet iffe, poem bet er, pttn gines tit, tpi for gorætbrene er ben
pele Ooerbragetfe fun en fp anbet poor fkttge etter S@reu er bet beftemtnenbe.
fJaa
Srgttupsbagen, poortit ber maa Dætges en Sgffebag, fomnte SntbgommeuS Senner tit
Srubens Sotig; be møbe meb ©otffjerme, ganer og ©rinbringstaoter i tiguenbe Optog,
font uaar en fttfattbarin Difer fig for Serben. Unberpanbteren gaaer foran, pan tebfages
af to SOtænb meb Snmper paa ©tænger, en Stnben følger meb og opfafter fnatbenbe
tuen

og

—

—

,

,

ÏSO

46

Stafetter; bernæft følger ogfaa en Ijrnb ©ebebuf, en l)t)ib ©aa«, ©faale meb ©aner,
bæres i
•gcpnber til Stuben, to Srubepiger og faa Srubgommen« Senner, ber alte

fßalanftner.
©r ®oget

fpuu«, Ijolbe tjenerne ®ørene luffebe, inbtil be
fornøbtte fkugegaoer. ®a taffer Sruben fine gorcelbre, fætter fig i
bane mobtaget
oeb en
Særeftolen, og fjefe tjenbeS gamilie iftemme Bilbe kammertoner faa tjbie fom
naaet
inbtil
fjmts.
Sruben
bitn
bar
SrubgommenS
bbler ogfaa,
Segraoelfeéceremoni.
parret
$er træber man inb i Stpllupsfalen, og SielfeS^Seremonierne begijnbe.
»enber bete« Slnfigter mob Qberbøren og bønfatber §immel og 3orb, ibet be fafte ftg
3mib
neb fire ©ange; bernceft tilbeber bet SGrgteftauben« og hjemmet« ©fptSaanber.
tertib bane Srubepigerne fammenføiet et ©tpffe røbt og grønt ©ilfe; ben grønne ©nbe
®eres
lægge be i Sruben«, nteben« ®jeneren lægger ben røbe i SrubgommenS fpaanb.
©fjæbuer ere nu forenebe, og faa fitæle be lige onerfor binanben. ®et bag bem ftaaenbe
lommet til Stuben«

be

Sorb

er

®il «Slutning rceffe« bem et
bæffet meb ©atter for be „bimmelffe fberffere".
Sineit blanbes fra Sruben« Äop otter i SrubgommenS og omttenbt;
Om
®ette gientage« tre ©ange, og faa er ©eremonien tilenbe.

fßar hopper Siin.
ba briffe be begge.

SRorgetien
binanben.

Sloffen 2, efter at ber

er

bietten

unberbotbt

meb

2Rufif,

gaaer

©elffabet fra

er forreften uøfel.
Ubfættelfen af Søm er temmelig
ftunbont ftraj efter gøbfelen; 9)' Råberen b« uinbffrænfet
en
frøgnbigbeb otter Sørnene. 3 nogle ©tæber i ©bina ffat ber boer SKorgen fjøre Sogn
igjennem ©aberne for at optage bet ftore Stntal af Sørn, fom om flîatten blioe bræbt.
2Ran figer, at ber i ©bitta« ßooebftab aarligt bræbe« omtrent 9000 Sørn, og i bet
øbrige Sanb gitte« ttift et lignenbe Slntal tit Sprit« for $øben. „Sørn tofte Spenge'", ftger
©bineferen, og $enge elfter ban oser Sltt.
®et cbinefiffe fRige bar en umaabelig Ubftræfning, men er alligettel i mange ©gne
albele« ooérbefolfet, og man bar egentlig iffe nogen paalibelig ©fterretning, boerfen om
®e glefte ere enige om at fætte Snbs
fRiget« ©tørrelfe- eller om bet« golfentængbe.
©t faabant Slntal ttæffer rigtignof gor?
ttaanerantallet tit benintob 400 ffRiltioner.
baufelfe, og man fatter næppe, b»ortebe« benne golfentængbe taber fig regiere af en enefte
SKagtbauer. 3Ren enbnu mere maa bet ttæffe gorunbring, naar man erfarer, at bisfe:
benoe b 5 bunbrebe ifRona
mange ÏRibioner i flere Sfarbunbreber bone labet fig beljerffe af
be Sæmpefræfter, ber i en Bis
goler, ber falbt inb ooer bere« ©rænbfer og bet trob«
Senfeenbe bteoe ubfotbebe for
at Ijolbe bem ltbeufor fRiget«
©rænbfer. 3 benne §enfigt
er nemlig
Sorben« ftørfte

Ottinben« Stilling i ©bina

bpppig,

og

pigebørn

bræbe«

Si)gning«oærf ubført,

ben be«

cbinefiffe SRuur, ber
paa en ©træfning af 300frøles Sæugbe ffulbe Bære et
TSærn mob be frigerffe SRons
goter« Snbfalb.
rømte

®en

cbinefiffe 2Ruur.

47

Sîeifenbe fige, at Muren er fna breb, at ben gobt ïunbe benøtted fom îattbeuei,
ffere SSogne ere iftanb til at Iføre jemtftbeS pinanben, bog ilfe paa felue Muren, lun
paa Sorbmasfen, ber er oppobet mellem to trjfïe Muurfiber. Sldigeuel er bet cit mægtig
Sanle, ber per er bleuen ubført; en Engtænber par beregnet, at famtlige Snglanbd og
©lotlanbs Sugninger tilfammentagne iffe inbeljotbe fna ftort et Mnuruærl, fom benne
ene Muur paa 25 gobs SBrebe og meb lignenbe fpøibe, mebregnet be mange tufinbe til
ben babbelte £>øibe opftigenbe Saarne.
©pførelfen af Muren er ffeet i bet trebie Siar«
unber
en flrcelfelig
Sftn«©dfflttgpi,
før
Spriftus
Søran, men tillige en
punbrebe
Set fønes, fom om bette ftormægtige
tapper Sriger og en ubmærlet SRegent.
SSoluærf par opfølbt fin SSeftemmelfe og filtret ØtigetS ©rcenbfer gfennem mange
Slarpunbreber; man fortæller, at fnn puor Muren nar bøgget ouer be flore glo«
ber, tar ben iffe et tilftrcefleligt SBcern, forbi be paatrængenbe Mongoler fuømmebe unber
Muuruærlet paa bered ttbmærlebe fjefte ; men imibtertib oar bet førft itnber SfdfflinatS«
Ipan, Mongolernes berømte fperfler, ber leuebe i bet trettenbe Starpunbrebe, at nogle fZ SV
forpolbduiis lun faa Mongoter«§orber bemœgtigebe fig pele bet nbftrafte 9iige og ubøuebe
§errebømmet i 88 Siar.
Sfcpingidlpand @øn, foblai Span^ lob bøgge ben naun«
lunbige Seiferlanil, ogfaa et af be menneffetige §ænberd Unberuærler, tfcer efterfom ben
beffrineS af flere fjfemmeldmænb. Send Scengbe angiued tit 150 Mile; ben gaaer ouer
be uærfte ©umpe og Morabfer, ber ere bleune opfølbte, og t benne nppre SBolbmadfe par
Panbet fit Seie ; ben ganer igfennem S3fergftrce(ninger, ber ere bleune nebfprængte i flere
tufinbe gobs Søbbe; ben er mange ©teber forfønet meb be meeft ftorartebe ©tufeueerfer,
puor ©tibene løfted i Peiret ueb mægtige Maftiner og lægges ouer paa ben mobfatte
©ibe. Slnbre Efterretninger fuælfe bidfe Peffriuelfer og berette, at kanalen oueralt gaaer
igfennem en Egn, puor Staturforpolbene ere gunftige for Slnlæggelfen ; ben møber mange
naturlige glober og optager bered PnnbmaSfer ; ben par oueralt en lige Panbftanb, og
©lufeuærlerne ere lun pberft ufulbfomne. Men ptab ber enb lan figed og beroeb berøue
Strbeibet bet Pibunbertige, faa er og bliuer bet altib et ftorartet Minbe om briftig gore«.
tagelfedaanb, om Ubførelfen af en ftorartet og uetberegnet Sattle, ba kanalens Støtte er
næften uberegnelig ftor og uelftgnelfedrig for en umaabelig ftor Seel af Sanbet.
Peb beres Pragtbøgnhtger elfte Epineferne colodfale gormer, fotn forøurigt ofte
ere fmagløfe.
Sftebetfor pøie ©pir paa ©lotte eder Sirle bøgge be Porcedainstaarne
meb Sragefigurer og Slolfeuærl. ©aabanne Saarne, puorafbet berømtefte er bet ftore, nu
øbelagte porcedainStaarn i Stanling, erebpggebe af mangefaruebePorcedainSplaber, og fom
ofteft, font uore Sirletaarne, af religiøs Statur og fatte i gorbinbelfe meb Semplerne.
Stanlingdtaarnet uar 200 gob pøit og ubgforbe 9 ottefantebe ©toluærl. 3 ben fafte Seel
af Muren førte en fpiralformig Srappe op tit Soppen af Søgningen, ber inbuenbig lun
ubgforbe et albeled tomt 9lutn. 3 Stifter ueb ©iben af Srappen ftobe ©tatuer af Pubbpa
eder af ©ubinben Suan«fin.
Slf Søreriget og Mineralriget par Spina ingen egentlig mærlelige grembringelfer,
men er rigere uelfignet meb fjenføn til planteriget.
Siiid er PefolfningenS atminbeligfte
Skæring ; i be norblige Sete af Sanbet børled og anuenbed uore alminbelige fiornforter.
Slf mebicinffe planter frembringer Spina abflidige, men i ©ærbetedpeb er bet Spee«
planten, ber ubmærfer Sanbet fremfor anbre Egne paa Sorben, fpuor ompøggetigt man
enb par forføgt Speend Sørfning anbre ©teber, par ben bog pibtil ille nidet tølfed..
ba

Unbtagetfe af

meb

maaffee

Spina
fîaï forfatte fjete Sorben ineb
©pee, faa er bet maaffee
Sitbten.

©a altfaa

iffe t)eeït meb Urette, at man
falber bet ben Stfgrunb, ber
finger at Serben? @ 0 In og
SKan regner,

©ulb.

at

Spina? S£t)eem a rier omfatte
et

Streaf pan omtrent en
J ørtber £anb og

Sftittion
man

,

anftaaer,

ubføre?

at

Ser aarlig

omtrent 100 WiU

jtioner igunb ©pee

tit Ub

tantet beet? paa ©übe og
3
beel? meb Samoaner.

Santon, Spina? oigtigfte
§anbel?ftab, er ©ptag?ftebet
for ben mefte ©pee, ber for«
fenbe? meb @fib?feiligpeD;
talrige, tit pinanben teen
ïebe ©übe banne en fnøm
menbe gorftab, poor ber tit
oiêfe ©iber boe70—80000

9Jîenneffer.
raêtenbe

SDlan feer [tore

Satter

nafbrubt

nbtoSfebe;
bet er attfammen ©pee;
SOÎitltoner Stîunbe, faaoet i
aïïe Sanbeite t Suropafom
i Stmerifa, faune faa nobig
blioe

inb

og

nnboeere ben.

$orcettain?taarnet

i

Sîanfing.

noyer oitbt
ben ofteft i

gpeebuffen

paa Spina? folrige fpøie og ©tranbbrinter, bog planter og pletcr

man

meb Dtiefager, meb tørrebe gifte og forraabnebe planter.
Stabene bane enbeet Stgpeb meb
SWnnItnbcr ilte Sitffen btioe pøiere enb 4—8 gob.
$e førfte Snapper,
men
meer
enbitit
Sirfebærbtomfter.
Stomfterne
tigne
Sirfebærbtabe^.
i anbet
fom^ffgbe frem t førfte Star, pilte? af, for at planten ftat buffe fig übt mere;
Star gjøbe? ber atter, og ©peen fan ba aartig pøfte? 2—3 ©ange, et Strbeibe, fom
be gamle ©rene af,
meeft beførge? af gruenttmmerne. 97aar 7 Star ere forløbne, pugge?
3
mere frpbbrebe Stabe.
attib
ber
og
at
funne
finere
gioe
for
fføbe friffe ©fitb,
Snffene
SWart?, i Stprit og i 3uni pøfter man, pnilfet Strbeibe ba beffjæftiger pele Spen paa
ben rette ©ib.
Seirtiget, 3orbbitnben,
eengang, tpi bet gjætber om øiebtiffeligt at benptte
©en
giner ben finefte
Snbfamting
førfte
©obpeb.
©peen?
betinge
^pieten og tørringen

plantager, gjøber ißtautningen

49

®pee, ber forbrugeg t feine Spina
tpi SCtjec
Spineferneb uunbnærligfle 9)nbting«bnf,
og bet er førft anben §øft nf oelbre ®ræer, ber
bliner tilgængelig for Europæerne font ben os
beljenbte finefte ©ort. Om ®peen bliner grøn
etter fort, beroer paa Sepanbtingen. ®ett grønne
®pee tørres t ©olen paa Sftetatptaber, tjnorneb
ben gnibeb jeunligt mellem Sænberne, faa ben
faaergortn af rnnbe Sugter og berfor ofte Miner
ïatbt Sugtetpee.
®en forte ®pee tørres neb
®amp, ben flettere Sort efter førft at nære taftet
t togenbe SBanb.
SarananeslEpe en, ber tommer
—

er

—

tit os

bebfte,
betager

fRuStanb, par Orb for

oner

ba

bet

ben

paaftaaeS,

at

©øen

at nære ben

©stuften

og

meget af bens SSetfmag.

Dtaar

faatebes onerneie, poab ni nu i
om Seiferriget Spina, ba maae
SEpeeptanten.
ni ertjenbe, at bet er et af SorbenS mærtefigfte Sattbe.
©aafnart Europæeren fatot
fætter fin gob itanb i Spina, onerraffeS og forbaufeS pnn neb be mange SJtobfætninger
tit 2tlt, pnab pan før par pørt og feet.
Spineferen pitfer neb at fcette patten paa, og
pan ftiger titpeft fra pøire ©ibe, potber Sømmen meb pøire fjaanb, bærer ©øcerbet neb
pøire ©ibe; SJÎanbfottene flette en fpaartof pan ©agponebet
bet ønrige §nar afttippes
etter afrageS minbft pner ottenbe ®ag —, og en faaban
fjaarpibff, ber neb ^>jcetp af
tibt funftig Sitfætuing tan pænge oner Sipggen neb tit fpætene, er en
nøboeitbig ißrrjbelfe.
®e cpinefifte ©totetcerere tampe ©tolebørnene meb beres
itîattepibff. Spineferne mette,
at gorftanben ftbber i Sïïanen; et opoaft SRenneffe, fom ni tatbe et
tpft fjooeb, tatbe be
ot

Stortpeb paoe tæft

—

en

3Jtanb meb

en

tt)S 3R goe,

Japaneserne.

Japaneserne
velvoxne,
forstandige, forsigtige, venlige

raske og behændige Folk, af Charakteren
Af alle Østens Folkefærd
og godmodige.
meest dannede,
og med Hensyn til Kunst, Videnskabelighed og
overgaae de deres Stamfrænder, deres
ere

ere

de de

Dristighed

Cnllurfædre, Chineserne.

Alle

Japanesere
ning, og Alle,

uden

selv

Undtagelse nyde en
i de laveste Klasser,

næsten

kunne

omhyggelig Underviisbaade læse

Den herskende

og

skrive.

Religion er Buddhaismen. Deres Templer ere uden Vinduer
og faae kun den Belysning, der falder igjennem Forhallen, saa deres Guder
og Billeder fremstille sig i en vis uhyggelig Skummelhed.
Til
Beqvemmelighed for de Forbigaaende findes overalt opstillet en Mængde Bedemaskiner.
En ganske særegen Forpligtelse
paahviler de Embedsmænd, som
af en eller anden Grund
foranlediget ved egen eller Andres For—

seeiser

—

deres egen

ikke have

Bug

opfyldt

deres

og saaledes selv

Embedspligt,

fuldhyrde

at de da skulle
deres Dødsdom.

4

opskjære

/

50
nationale ForlySkuespillet og Gjøglerkunsten udgjøre Japanesernes
have kun deres
Glæder
stelser; alle offentlige Festligheder og folkelige
Folkets Skuelyst ved Skuespil og Kunstrette Præg, naar de tilfredsstille
til under Forestillingerne at udfremstillinger. Børnene have Forrettighed
skal være en Fornøielse at iagttage,
det
bedste
de
og
Pladser,
vælge
af Bomuld, men altid reenlige
hvorledes de i Klæder, deels af Silke, deels

Alt med
frem med deres skaldede Hoveder og følge
og ordentlige, titte
udeelt Interesse.
en Mængde utrolige
En Englænder, der har besøgt Japan, opregner
at
udføre,
formaae
og fortæller
Kunsstykker, som de japanesiske Gjøglere
:
en Dystkamp mellem to japanesiske Kæmper
ved
Tilstedeværelse
om sin
Cirkus
af
1
Midten
Mennesker.
med
„Tilskuerpladsen var overfyldt
omtrent 2 Fod over Jordeller Kamppladsen var en rund, ophøiet Plads,
Brædegulvet var belagt med
fladen og omtrent 20 Fod i Gjennemsnit.
vel sagtens for at forflint
et
med
Sand,
Lag
tykt
Straa og dette igjen
har
jeg seet tykkere og mere
Aldrig
mindske Faren ved et muligt Fald.
den mindste af
tilstedeværende
de
end
Dystkæmpere;
uformelige Mennesker
en Vægt af 340 Pund.
dem veiede mindst 200 Pund, og Anføreren udgjorde
efter mine Begreber være uskikket
En saadan udannelig Kæmpekrop maatte
en saadan Dyst udkæmpes hos
til nogen Kampprøve, men Maaden, hvorpaa
Det beroer
fuldkomment et saadant Valg.
—

Japaneserne, retfærdiggjorde
nemlig

i

over Kamppladsen og at fortrænge
paa, at blive Herre
for
stor
en
kan
herved
og uformelig Kropmasse ansees

Hovedsagen

Modstanderen,
en

at være

og
ikke uvæsentlig Fordeel.

Kæmperne vare
stirrede ligegyldige
dem

frembød

ikke

De sadde
næsten nøgne.
for sig med dumme,

hen

noget livligt Skue.

alle paa

Forhøjningen

og
og Synet af
En Embedsmand traadte frem og
opgav tillige, hvor høie Vædde-

sløve

Blik,

Kæmpernes Navne samt
indgaaede blandt Tilskuerne om den forestaaende Kamp,
rnaal,
maatte
opflamme Kæmpernes Kamplyst.
hvilket endmere
De hilste paa PubliSaa kom da begge de paagjældende Kæmper.

opraabte

der

to

af

vare

saaledes forberedte de sig
idet de hævede begge Hænderne i Veiret, og
strøe
med
at
nogle Riiskorn og nogle
De gjorde Begyndelsen
paa Dysten.
et Offer til Dystkampens
var
thi
dette
Draaber Vand paa Kamppladsen,
Hænderne
Da vædede de deres Skuldre, Arme og Been, indgnede
Guder.
at gjøre Lemmerne
for
endeel
Bevægelser
underlige
i Sand og foretoge
de sig midt paa Pladsen ligeoverfor hinanden, ligesmidige, og filsidst stillede
alle Kræfter at
der synes beredt paa ved Anvendelsen af
som et Menneske,
Modstand.
bane sig en Vei trods hviikensomhelst
Albuerne trykkede
Staaende paa Spidserne af deres plumpe Fødder,
frembød deres
Halsen
fremstrakt,
noget
Brystet
og
til
fast ind
Kroppen,
et givet Tegn stødte begge
Paa
Truende.
Tid
noget
Holdning til samme
imod hinanden, enhver af dem i den Hensigt
Kæmperne med et vildt Skrig
Sammenstødet var frygteligt, der lød et
omkuld.
at støde Modstanderen

kum,

51

dump

Kladsk

igjennem Cirkus,

lepaa de af Kæmpernes
modumiddelbart
der
gemsdele,
toge Stadet, viste sig øjeblikkeog

ligt

en

dyb

Rødme ;

dog Begge

havde beregnet Stødet, og ved
den eensartede Modvirkning blev
dette Sammenstød aldeles uafFlere Gange gjengjørende.
toge de den samme Dyst, inen
stedse uden Resultat; den Ene
formaaede ikke at trænge den
De opgave
Anden fra Pladsen.
da denne Slags Kampprøve og
under Tilskuernes uendelige Bifaidsjubel begyndte de den egentlige
et

gribende Øieblik

ot

de holdt hinanden fast

Japanesiske

Athleter.

Kampdyst. Det var i Virkeligheden
Kæmpeskikkelser, hvorledes
sammenkrystede, Skulder imod Skulder, Bryst imod
see

begge

disse nøgne

under den

frygBryst, Benene støttende ud fra hinanden for ikke at vakle
enhver Muskel stramtelige Byrde, der trykkede dem. Man saae, hvorledes
Pludselig griber den Ene
medes, og dog syntes Ingen af dem udmattet.
ham svævende nogle
holder
fra
ham
Jorden,
den Anden ved Bæltet, løfter
ham ud over Forhøjningen midt
ban
Kast
et
med
slynger
kraftigt
Sekunder, og
ned mellem de øvrige Kæmpere, der havde fulgt Kampen med samme Opmærksomhed, som det øvrige Publikum. Aandeløs, vaklende og dryppende
Hænaf Sved traadte Seierherren midt hen for Publikum, hilste ved at løfte
derne og fjernede sig da under Tilskuernes stormende Jubelraab.“

SISjtøjitente.
XS bet norblige ïïfrifa i bet af globen -Kilen gjennemfirotnmebe 2©gppten
boebe fra ctlbgcmtle Sliber et golf, mcerfeligt baabe neb ben Uboifting, font
naaet t)oë bet, og
oiéfe ©rene af ben ntenneffelige tßibenffob og Sun ft Ijar
golfet nar
oeb bet? i flere fpenfeenber mcerfocerbige ©aber og Snbretninger.
inbbeett i tafter efter tlaéfer. ®en fornemffe tofte nar tpreeftefajten, ber nar
SOien ipreefterne« gor
i 23efibbetfe af be ftorfie og ffjønnefte Panbeienbomme.
©ubå
retninger inbffrænfebe fig iffe til 2l(t, tjoab ber angif ^Religionen og
oare nceften ene i SSefibbelfe af oibenffabetige funbffaber, og fom
be
tjeneften ;
t ntangfolbtge
faabanne oare be 2)ommere, Pceger, SSpgmeftere, fRaabgioere
ben
alene
Ijooraf
S3it(ebjïrift,
heftige
og
forftobe
fjenbte
Silfoelbe. tpreefterne
be betjente fig, og af fjoitfen enbnu haoeg en ftor SRctngbe Peoninger i 3nb
ffrifter paa SBpgninger og anbre SRinbeémcerfer fra ben cegpptiffe Otbtib;
®en nerfte tafte
îegnene, fjooraf famme beftaaer, falbeê fpjerogfppher.
4

efier IßrafterneS Dar Erigerfaflen, af teilten Eongen DatgteS.
befab 3orbeienbomme, tjoilfe ben bprtebe iftebeifor at faae ©olb.
Eafter, ber ingen Storbeienbomme
tjaobe, men leoebe fom IßrafterneS

Erigerfaften
®e øorige

ErigerneS forpagtere, pare
3lgerbt)rferneS, .paaubocerferneS,
EjobmoenbeneS og fpprberneS, af
tjoitfe ifoer ©otneijprberne betrag
tebeS fom nrene og turbe f. Sy.
og

itfe betroebe noget

Sempel.

Dgfaa om SSgpterneSffte
ligion fortættes mangemærfocerbtge
Sing t)oê be garnie ©fribenter.
®e byjrfebe mange ®uber, ifetr
£)(jiri8

-og

©ubinben

3f ig.

SSgpptifte Stgerbijvfcre (fettatjs).
®pr
®en, ber
betvagtebe fom [jetlige, fornemmelig Eatte, ObiSfer, poge, fpunbe.
meb forfat brætte et af bisfe ®qr, maatte boe; ben, ber fanbt et nf bem
bobt, bleo ftaaenbe og beuibuebe unber tpbetige Etager, at t)an tjaobe funbet
2lnbre ®t)r, f. Sy. Erofobillerne, bleoe itfe
bet bøbt og ifte felo bræbt bet.
bprtebe ooeratt, men tun i uiSfe ®iftrifter. tDîen ifær bqrfebeS en fyettig Dye,
StpiS ; ben maatte nære fort meb en fiirtantet tJ3tet i ißanben, paa 9h;ggen
9îaar en faaban
fyaoe figuren af eii Ørn og unber Sungen af en Sorbift.
Dav funben nf Skæfterne, efterat ben forrige oar bob, ba Dar ber ftor ©tcebe
t
bete SSgpptené Sanb, tl)i ba Dar bereS ©ubbom igjen tommen titfqne.

beSfcruben

ÜJten

bteDe mange

SSgppterne antoge et Siu efter bette, men meente, at ©jæten, inben ben tom
til fit egenttige 23eftemmelfeSfteb, forft git oner i et ®prS Segeme og fra bette
i forjïjeftige anbre ®t)r, inbtil ben titfibft oenbte tilbage tit bet menneffetige

3 forbinbetfe
faabant ErebSlob maatte foretages tre ©ange.
bermeb ftob ben Omt)u, be anuenbte for at beoare Sigene fra forraabnetfe

Segeme;

et

Deb tunftig 3nbbatfamering og anben
ubtørrebe og mob forraabnetfe benarebe

©tige tunftigen
33ef)anbting8maabe.
Sig, 2)? um i er, itte alene af 9J?en

neffer, men ogfaa af bettige ®pr, f. Sy. Eatte, t;ar man enbnu i ftor tüîcengbe
tilbage; bc ere omoittebe meb fiint Soi, og bette finbeS ouerftreoen meb ab
©aabanne ©îumier finbeS i Sufinboiis i be unber»
ffitlige fpierogtppfjer.
jorbifte ©raotjocetDinger, fom fmbeS i ben fi)blige®eet afSSgppten ifïîcerbeben
af Ruinerne af ben ælbgamte fpooebftab Si) eb en i ben ©jergfjæbe, fom mob
©tore ©rauljoffloinger, 33oIiger for be ®øbe, t
SBeft begrænbfer fRitbaten.
fyoilfe ïtiumierne [tobe opftittebc fom i ^ufe, fanbteS opførte meb ftor Omlju
©aalebeS Dåre
Deb enfyoer a’gpptiff ©tab og fnujffebe Deb ,Çjœtp af Ennften.
be gamte SSgpptereS Sanfer nceften ftebfe mere fjenoenbte paa ®øben enb paa
af poDebaarfagerne tit ben morte og metandjotffe
bette folt.
©cerbeteS mcerfetige ere be SDÎinbeSmœrfer, fom oi (jaoe titbage af 2©gt)p
bette

Dar

Del

Styarafteer, fom

oar

egen

Sioet,

og

en

for

53
Stanbt bisfe pleiet man ifcer at
Kunft, ifcer af bereS SpgningStuujt.
omtale Obetifterne og Sß..t)amiberne.
fpine ere fiirtantebe, gtatpolerebe
©totter af ©ranit, forfcerbigebe af en enefte ©teen, 100 til 180 ffob l)øte;
be opreifteS tit §©re for ©uberne etter tit Sßnjbelfe for Stempler og fyetlige
©teber, oeb b®tS Snbgange be fanbteS; paa ©iberne ftaae ^jerogltjpber.
SOiange af bem ere fiben meb ftor SRoie forte tit anbre ©teber, f. ©y. 9îom
og ißariS.
Spqramiberne, af boitte ber oare omtrent 40, finbeS blot i
SRettemcegppten, SDe ere utjpre SBpgninger af Katffteen; nebentit er Stigningen
STen ftørfte af bem,
meget breb, men blioer opab ftebfe finalere og fpibfere.
(t>beopSSt)ram iben, er 454 gob boi); be forffjeCCige ©teenlag banne nboen
tenS

—

bige Strin, ab boitte man tan ftige
nogle fneore ©ange, igjennem bailfe
i bette er intet Slnbet at fee enb en
luttebe 9îum er faa beb og qoatm,

op tit

3i bet 3nbre finbeS blot

Stoppen.
tommer

tit

et langagtigt dammer;
SDîannortigtifte. Suften i bisfe inbe
at bet er baabe farligt og befocerligt at
betonter, at ©tenene tit bisfe ubpre Stjgninger
ben ofttige Sjergfjabe og berpaa beetS paa ffto
man

tom

pooe fig berinb.
9?aar man
bteoe ubbugne af 93jergene i
ben beetS ooer Sanb forte til bet ©teb, baor Sgramiberne ftaae, og at man
bengang mangtebe be i ben nqere Stib opfunbne SRaffiner, faa tan man begribe,
boilfen ubpre SJÎennefîefraft ber bertit maa nære anoenbt. ©n grceft ßiftorie

at 100,000 SDtenneffer arbeibebe paa en Sptjramibe i 30 Star,
bar beregnet, at af benne ene Sßpraniibe tunbe opføres en atminbetig
Sttuur, jtor not til at omflutte bete Kongeriget Spanien. Stian oeeb itfe en
gang, i boilfen tpenfigt bisfe ftore Stigninger ere bteone opførte ; fanbfpntigoiiS

ffrioer beretter,
og

man

bteoe be af Kongerne fatte font SXfinbeSmcerfer ooer bereS ©raoe.
Sttîen
enbnn mcerfetigere enb Stoamiberne og Obetifteme ere be ubpre
3>mp
ter og anbre SRinbeSmcerter i Ooercegppten.
Sßaa bet ©teb,. t)oor bet gamle
Sleben taa, er en beet ©lette behæftet meb StiinbeSmcerfer, ber, enbffjønbt be
ere 3000
Star gamle,
attib oitte batte lifter
DerbenenS
Seunbr.ng.
^eri finbeS en tattoS
Sftangbe SiCtebftotter i
—

nceften

ooernaturtig ©tørretfe,
naonlig ubpre ^ooeber
be faa
af ©teen
falbte ©pbinper.
©n
StCtee, 6000 gob i ?æng
ben, af bisfe ©pjjtnj
,

figurer, nemlig 3ÖÖ paa
boer ©tbe,

foret

rime

Gfjeopsppramiben

og

Kampefpfjinpen).

) $er er tun et enefte SEaarn, fom er fjøtere, nemlig Køtner ®om, ber maater t
fpøtben 474 gob.
) S'ampefpbtnpen ftaaer oeb @iben af be tre ftørfte tpgranriber; ben ffat oære 117
gob bøt og ubljugget i en Klippe; tibtigere oar tunfpooebet tilfgne, nu ffat bet oeb
Ubgraomnger (jnoe oiift fig, at Sbtenneftetjooebet er forenet nteb en ubljugget Spretrop.

54

gob ^øi,
©n Kæmpeport,
mb fil ben goutte ißbaraoSborg.
oeb ben fgblige
enbnu
Snbgang.
probet nieb SJMebbuggerarbeibe, finbeë
22 liggenbe Sæbbere i ooer»
Kommer man nærmere, ba fører en SlÜee af
meb to ubqre Kæmpe»93illebftøtter, og
naturlig ©tørrelfe tit en anben ißort
oeb Onbgangen til bet gamle mægtige SlmmonSfempel.
man er ba rimeligoiiS
benne Sggning, naar man be»
•SDSan banner fig et Segreb om ©torrelfen af
ber
fjar maalt 300 gob i Sængben
tragter ©tørretfen af ben ene Kæmpefoile,
og 150 gob i 33reben.
eders oære meefl intereéfant
2)et fïat i Dore ©)age i en ois fpenfeenbe
ooer fine Srebber og
træber
ba
Sîilen
ben
tit
SEtb,
at lomme til S©gt)pten
oit man ba fee Sefolfningen tumle fig paa
Sanbet.
Slften
$oer
ooerfoømmer
i ftif
Sanbet i S3aabe og gramme og ubjuble fin ©læbe og fit ffaab, altfaa
boor
oS,
til, Ijoab ber i ©ilfælbe af Øoerfoømmelfer fteer ba8

ligoiiS

62

fWobfætning
en Ulqffe.
©aafnart SSanbet efter 35I»
en faaban ©ilbragelfe betragtes fom
ben
maaleren i Kairo er fteget 16 ægpptiffe Slien, boilfet fæboanligt fteer
Sanbet
fcetteé
ben
l)ele
Kanal,
ber
ftore
for
førfle Uge i Stuguft, ba aabneS
©tiger
beroeb unber 25anb, og ba fan man øeute en alminbelig gob fpøft.
men en SSanbftanb
33anbet til 20 eller 23 Slien, ba blioer ffoften meget rig;
3 October foinber S3anbet atter bort, og
ooer be 24 "Ilten oirfer ffabeligt.
inbtræber i oore

inbtil Sinteren
forte Sorbbunb befaaeS i al jpaft ;
i
©røbe, baoeont man oanffeligt
en grugtbarbeb
Sanbet
og
©gne, pranger
3 en lang ©ib, inbtil gebrnar
ber fan banne fig nogen rigtig goreftilling.
at ligne
ene ©nbe af Sanbet til ben anben
ben
er
S©gppten fra
og SJfartS,
ar me fpnlig
S
ben
unber
ber
tiltagenbe
oeb ben pnbigfte blomfterbuftenbe (Sug,
er ogfaa al benne Çertigbeb
foroanbleå til et bølgenbe Kornbao. SDfeb fjøften
ben futbfomue fOiangel paa ffpgge»
forfounben; ben altib brambenbe ©otbebe,
felo
fjimmelenS Uforanberligbeb— tbi
futbe ©ræer, 3orbenS ©enéformigbeb, ja
eller Slften,
bet regner albrig, og himmelen er albrig røb boerfen Slîorgen
et Ijotbt blænbenbe ©tjær
i
altib
men
om
glinbfer
iffe blaa
©ftermibbagen,
alt bette tiltaler iffe ©uropæeren.
oi fun Sibet, font er paa»
Sif bet ægtjptiffe golfs ælbre $iftorie fjenbe
benoeb 600
libeligt, førenb bet fom i gorbinbelfe meb ©ræferne, bniUet ffete før baobe
fom
bleo
omtrent
§©gt)pten,
ben
©ib
ogfaa
Siar f. ©brift.
ij3na
©n af be folgenbe
ubgjort flere ©tater, famlet unber een Kongeë Sîegjering.
og ©afart.
oeb
Raubet
for
Seftrcebelfer
fine
Konger, 9fed)o, ubmcerfebe fig
oar
ooer Sanbet,
2)en fibfte Konge af §©gppterneS eget golf, fom regjerebe
a mb t) f e S, en @øn afSpruS,
K
ben
perfiffe Konge
S f ammenit, unber boem
felo
erobrebe Sanbet. f)an bebanblebe fjolfet meb megen ©rufotnbeb; Kongen
paa
ba
forf
øgt
baobe
ban
lob
men
pam fiben,
fïaanebe bøn bog nogen ©ib,
et ©og imob be @pb
felo
KambpfeS
en Øpftanb, benrette.
foretog
©ernæft
bam til at oeube til»
for §©ggten boenbe S©tlnoj>ere, men IputtgerSnøb toang
at
@n anben ftor fjerr, fom KambpfeS affenbte for
bage meb ftort ©ab.
en Øafe i Ør»
laa
ber
paa
øbelægge bet berømte Supiter SlmmonS ©empel,
©>a nu KambpfeS fom
fenen Seft for SSgppten, omfom i ©anbørfenen.

ben

—

55
i en Olæbe 09 3ubel,
t)jem efter bet orenfor nœrnte £ 09 fonbt ban göltettil
©lerben rar, at man
til
Slarfagen
ilte
bané
©inbSftemning.
foarebe
fom
©enten
baobe
uu efter lang
funbet Slpié, ben bellige Øye ;
men Sambpfeé troebe i ©e»
gpnbelfen, at man gtcebebefig
otier bet Ubelb,
ban barbe
®a man
baot paa ®oget.
+
berpaa barbe fag Ijant Sin»
lebningen til ben ©læbe, ber
berfîebe, fagbe ban at ban
fnart ffulbe faae at oibe, om
bered Slpid rar en nirfelig
@ub; ban lob ben lomme
for fig og brerbte ben meb
Sen
Ssbiø og Stiltjeften.
,

,

bellige gugi

©rerrbet.

((Sfter Sngecôleü

®c ©orteé Sanb og

Ovj

SÏ.)

fÇctifdjbl)rfeIfe.

$eel af Slfrila mellem ©abara og ©pbafrila rar tib»
3)ette
9?arnet © u b a n eller be ©orted Sanb.
unber
betjenbt
ligere
Sanb ligger i bet rarme Storbbcclte, er frugtbart og beboet af Dîegere, ©er»
©ulb og ©lauer
beeid Rebninger og beelS IDSubamebanere.
Skabere
,

2)en mibterfte
lun

ofo

bere,
ere

fpooebubførfeldartiflerne

i

jpanbelen.

®e

rigtigfte 9îiger

ere

©ambarra,

.fpaudfa, ©urnu, Simbultu
famt geüataberned ©tater.
giere Sîeifenbe bare
®ib
i ben
bragt
npere

rigtige Øplpdninger om be
forffjellige gollefcerb,
fom beboe bidfe @gne. ©e»
mange

boerne

ftaae

paa

et

meget

forffjeßigtUbrillingdtrin;

me»

boe fammen i ©per
Sanbd og SDhtfif af ©ubannegere.
eller ©terber eßet ibetminbfte
bare fafte ©opcele, gired ber Slnbre, ber Irre font rilbe Slaturfoll, fom ube»
lullenbe lun frifte Siret reb ©tanteloft af Sfaturend raae grembringelfer, eder
ogfaa be føge Sirêopbolbet rebSagten. 2)tan bar en IDiængbe forffjellige ©e»
ncernelfer paa bidfe mange forffjellige golteftammer; men ri omtale bem ber
bond

Sîogle

alle unber ben

Sîegerned

unber -ftarnet ïïtegerfolfet.
SDered
op i getifd.)bprletfe.

gamle ©»tegnelfe,

Religion

gaaer

©über

ere

ge»

56
Sllt fan efter Ømftænbigbeberne bfioe tit en getifd) for bent.
®e
l;urtigt, men fortabe ben fnart igfen; be bebe ben om Sût, fætte
Sib tit ben, ere bange for ben; be fafte ben tilfibft bort, naar ben iffe bringer
ben .jpjætp, be tjane oentet.
ØaatebeS tagbe en SRiéfionær engang SDSærfe
tit, at en fÇïot SJegere tom fammen for at bringe et Offer tit en Sanon«
tugte og tre gtaffepropper og anbefale fig meb bereé 93ørn tit ben onbe
Slanb« 9iaabe.
Stpoert ©tqffe Strce, et ijßotteffaar, en 2@ggeffat etter
tunne
fom getifcp
bruge«
ja SDSenneffet« egen ©fggge fan foreftiCte
gjer
Ijan« getifd). ®en mægtige getifd) for et tjeeit Sanb etter en SanbSby btioer
töten
teret i en ©tange etter Stiger eller i et prægtigt £ræ eller en Stippe,
i alle biéfe f^etifdjer titbebe Stegerae tun onbe Stanber; berfor er bereê ®ub8«
tjenefte i jpooebfagen !nn ®jæoelen« Oprtelfe og Silbebetfe.
<§t (Syempet paa getifd)byrfelfe er golgenbe: „Oer ffat bringe« getifdjen
Oet beftemte Offer
af 33abagrt) et Offer.
Songe og got! ere forfamtebe.
SOtan girer barn en Sofoëfîat fnlb af Stum, og meben«
btioer ført frem.
ban briffer ben, fnufer en £5ye bagfra tjan« ßjemeffat; SStobet btioer fjurtigt
opfanget i et Staffen, tigefaa burtigt btioer bet banfenbe fjerte ffaaret ubafSioet.
Songen biber i bet rpgenbe fjerte, og beOmfringftaaenbe folge Stempelet; tilfibft
btioer bet taftet for .gunbene.
Sigene btioe lagte paa getifd)træet, fom ben
Steifenbe, Si. Sanber, beftrioer paa en SDtaabe, ber ret gioer et 3nbtrpf af
Stfrifa« gruelige Oilftanb: ,,„3eg oar fnap 3 tDtite fra S3abagrg, ba bet
berpgtebe getifdjtræ plubfetig ftob lige for mine Øine. Oet« mægtige ©rene
oare bogftaoeltgfTêbœffebe meb ©tpffer af menneffelige Sig, bet« majeftætiffe
©tamme omringet af taOefe Çooebpanbefîatler, ber mange Star igjennem oare
®et ftob mibt i en ftor Syëning, i hjertet af Urffooen.
bteone opbobebe ber.
Oufinber af
3eg tjaobe albrig feet et 2/ræ af benne oætbige ©tørrelfe.
©ribbe, fom oare opffrænimebe oeb oor uoetfomne gremtræbetfe, fløi omfring
bereê tjcoélige Stæring, og bif! og ber ftob een frpgttøft neb paa en boto
fortæret Sirat etter et 33een. 3eg ftob fom fafttrpllet uben at funne røre mig
af ©tebet og faae beoibftlø« paa bet græëfetige ©fuefpit. getifcbtræeté mæg
tige ©rene fuffebe unber bere« SBprbe af menneffeligt S job og Steen og gpn«
gebe tangfomt op og neb, faa ofte fom en af be ftore Stoofug'e fløi i S?eiret.
3)e lobrette ©otftraater« frygtelige og næften utaalelige ©løb, ben ltubbolbelige
Sligt af Sigene, 93unferne af SOSenneffepanbeffatler, fom ftirrebe ffræffeligt paa
mig meb bere« Øientjuter, ben gpfetige ©tiibeb og (Senfomljeb paa ißlabfen,
font !un bteo afbrubt oeb 33inben« beoibfttøfe ©uffen igjennem ben buntte
Søoffoo og unbertiben af ben frygtelige Srebfen af be graabige ©ribbe, naar
be næften ftoge mig i Stnfigtet meb bere« Slinger,
al\ bette ooeroælbebe
bet
bteo
mine
i
merft
Øir.e, mine 33een
fanf
for
mig Sioet;
mig. hjertet
oilbe iffe mere bære mig; jeg oenbte mit Stnfigt bort og fanf beoibftlø« om i

tifctjer, og
ocelge

ben

,

—

Strmene paa min tro ©taoe 3oobia.""
Stil bet ©tag« Stegere, fom tjaoe fafte S3opæfe, fjører ogfaa Sftoégu
©tammen, t)øi« jpoobing famt nogle Doinber og Stegerboliger oi finbe af«
®e Ijøiere ægbannebe Sugninger ere
tegnebe paa ÇoSfîaaenbe S3itlebe.

57

tit Cpbeoaring af S'omet; be ere fra ooerft tit nebevft ooer
flinebe meb Seer, og fjer gjemmeë blot 2fyene eller Solbene af bereë 9îiiê,
5D2aië etfer £)irfe.
SSeboelfe'ëljufene fjaoe en anben gorm, men ere rummelige;
be ere paa Saget og omtring SBorggene tifbceffebe og ombitnbne meb Sin.
Çoobingen ftaaer ifort fin bebfte ®ragt, meb gjerfronen, Segnet paa fin ©cer
bigfjeb, paa ^ooebet; fjanë 33eft er ubpqntet meb (Striber, og [jan bærer meget
oibe Sncebeenffceber.
®e oorige 93eboere ere i ÿîaturtitftanb.
®en ene Sfao
inbe ïjcefer for Çeobingenë £jeft og rafter ben en SOiunbfmag i en titte Staat.
Unber en taroefig Sfjerm mob Sofftraaferne ftaaer en anben 97egerqoinbe og
ftamper 9îiië; tlji bet er Sonerneë $figt at beforge ïïvbeibet og ff'nffe gøben
tit ben opfjøiebe SfSgtefcetfe og ben bprebare gamilie.
®et fRebffab, pun
bruger oeb bette Sfrbeibe, er en ftor Sniffe af gorm fom en Urne og er af
broenbt Seer; tpi mange af biéfe golf ere ingenfunbe uben
Snbuftri; $fger
bqrfntng og Oocegaot ere enbogfaa atminbetig ubbvebte.

gorraabêljufe

Slaverov og Slavehandel.

En

af

de rædselsfuldestc

Skyggesider ved Hedenskabet i Afrika er
alt i mange Aarhundreder hjemme iblandt Negerne.
I mange Lande tæller man iblandt 4 Negere tre Slaver og een Fri.
Selve

Slavelivet.

Det hører

58
en
driftigste Slavehandlere. En af dem sagde engang til
tre andre
vi
af
tre
dig
give
dig;
Tipg
Europæer: „Vi forlange
Vi behøve Bøsser, Krudt og Brændeviin ; vi give dig derfor
Ting derfor.
Og hvor komme de mange Slaver fra? Først
Mænd, Qvinder og Børn.“
Ligesom man paa Jagten
og fremmest fra Krigen; de ere Krigsfanger.
i
saaledes
Krig for at fange Menefterstræber Vildtet,
drage Kongerne
Ilele Stammer blive paa denne Maade tilintetgjorte i et eneste
nesker.
Landstrækninger, som endnu for hundrede Aar siden vare meget
Felttog.

Kongerne

de

ere

reisende

blomstrende,

ere

mennesketomme Ørkener og Vildtnisser.
de
bragte engang 20,000 Slaver hjem med fra Krigen;
dem lod han offre til Fetischerne, og de andre udbød
bære sig ad i det Store, saaledes

derved blevne til

af Ashanti

Kongen
Svagelige iblandt
han til Salg.
Og ligesom Kongerne
bære Undersaalterne sig ad i det Smaa
Indbrud

Natten efter

imod

Børn

egne Landsmænd.
dem fra deres sovende

deres

røver

—

Man gjør
og
Hele Familier blive overfaldne om Natten ; Røverne grave
Forældres Side.
en Grav omkring Huset og stikke det i Brand.
Springe de ulykkelige Beboere nu ud, saa falde de i Graven og blive grebne og slæbte bort tilmaae de nu
ligemed deres Børn. Lænkede til hinanden med svære Lænker
som drager under Afrikas glødende Sol igjennem
med
Slavekaravanen,
følge
Snart hist, snart her
Ørkenen ned til Kyststæderne for Slavehandelen.
Da lader Pidsken
sammen.
en svag
Kone
eller
stakkels
en
Pige
synker
samle de deres
Smerte
i
navnløs
de
Udmattede, og
sig høre for at opjage
sidste Kræfler sammen og slæbe sig videre, indtil Naturen endelig er overat være
vældet. „Struben over“, raaber nu Karavanen, og det ansees for
Ofte
Halsen over paa den Faldne.
naar Føreren
om

skjærer

Menneskelighed,
maae

Qvinderne

ovenikjøbet

Ikke

Smaabørn paa

Ryggen.

Haanden,

aldrig hvile,

som

slæbe

og

og Sække
ride Førerne

Dunke

sjelden
drive

Negerne

og altid bære deres
med deres Pidske i

foran sig i Trav igjennem
det hede Sand.
De,

synke

som

blive

sammen,
til de

pidskede,

op igjen; Syge
blive brændte med gloEr der
ende Jern.
Mangel paa Vand, førstaae

end

Reisens

Maa'l

er

naaet, saa tager man
de svageste Stakler fra
og

lader

dem blive i

forsmægte,
drage
videre.
Hundreder, ja
Tusinder afSlaver blegne
da i det forfærdelige
Ørkenen og

imedens de Andre

Negerslaver,

der kastes overbord.

59
Naar man
’Vildtnis og- forkynde den Reisende Afrikas Vee og Jammer.
ankommer til Handelspladsen, bliver der foretaget et Udvalg; de Ubrugbare,
at man kan lade
som Kjøberen ei vil have, ere ofte for stort et Antal til,
I Badagry bleve 750 af dem paa een Gang bragte ud i Skibe
dem gaae.
1 Loango blev en Skare
Anden.
og kastede i Vandet, den Ene efter den
Negere, der ei vare solgte, samlede under aaben Himmel og slagne ihjel
Med sønderrivende Bønner bede de ofte Capitainen paa et
med Køller.
dem med, fordi de, som ei sælges, ofte blive indeSlaveskib om at

tage

da de ei faae nogen Næring.
befriet og senere efter i Missionen
har skrevet i Sierre Leone i Aaret
selv
Krovther
Samuel
virksom Neger
1837, lader os gjøre et Indblik i Negerslaveriets Elendighed:
deelte saa„Den Morgen“, fortæller han, „da min Fædrenestad Okuko
Indvar
skjon og liflig.
andre Stæders

lukkede i Skure
Den

og døe af

Levnetsbeskrivelse,

Hunger,
som

en

sørgelige Lod,

mange

oprunden

Vi tillavede netop
Slrax efter
da Allarmraabet lød, at Fjenden nærmede sig.
Den
lade
at
ei
for
undslippe.
Nogen
de
allerede
havde
omringet Byen
et Brystværn af Træ og talte 12,000 Indbyggere,
var slet befæstet med
Modstanden varede kun 3 til 4 Timer,
hvoraf de 3000 vare Krigere.
fordi Alle vare overraskede, vare uforberedte, Brystværnet var slet, og
Qvinder med
Hvilket Syn viste sig dog nu!
Portene ikke færre end sex.

vaanerne

vare

næsten

alle ved

deres

Forretninger.

Frokosten,

med Bylter paa
Armene, de mindste paa Ryggen, og
ind
de
saa hurtigt,
igjennem Tjørnekrattet, som tog
kunde,
De forsøgte nu idetfat i deres Bylter og rev dem af Hovedet paa dem.
kunde de undflye
hvorledes
men
deres
mindste at redde sig selv og
Børn;
som de
med Saamange, imedens Fjenderne vare bagefter dem med Slynger,
drive
dem
da
at
for
dem
saaledes
fangede
kastede om Halsen paa dem og
En Familie blev hyppig deelt imellem
bort som sammenkoblede Geder.
fra hinanden for
flere Fjender og saaledes paa den grusomste Maade reven
mine
min Moder
blev
tilligemed
sees.
oftere
at
fangen
ogsaa
Jeg
aldrig
Min
en
og
et
Slægtning.
Pattebarn,
Søstre, hvoraf den ene endnu var
fra Kampen
Fader havde jeg seel for sidste Gang, da han ilede tilbage
Jeg fik senere at hore, at han var
for at give os Tegn til at flygte.
Vor Eiermand, en Muhamedaner, førte os
omkommen i et andet Slag.
der var græsselig saaret og
igjennem Byen, hvor vi stødte paa en Mand,
Vi forlode Staden, idet vi gik forbi min Bedstefaders Huus,
Døden nær.
Flammerne væltede sig hen over Byens Huse
som nu stod alene tilbage.
Nu havde vi det elskede Iljém bag os; det gik ad Jehi
i alle Retninger.
Paa Veien saae vi min Bedstetil, Røvernes Samlingsplads, 9 Mile borte.
andre af hendes Børnebørn og mange Bekjendte og
moder tilligemed
Ogsaa der vexlede vi
Venner blive drevne bort paa den samme Maade.
følte jeg Medynk
De
stedse.
Qvinder
for
det
sidste
gamle
et
kun
Blik,

3, 4, 6 Børn
Hovedet, løb

paa

,

de kunde ikke holde Skridt med de unge og bleve
I Jehi førte
Overalt laae Landsbyerne i Aske.
Døden.

med;

ofte truede med

vor

Eiermand

os

60
hen til sin Høvding; lian beholdt min Søster og mig og overlod min
Moder og Paiteglutten til Seierherren.
Forfærdelige Skilsmisse ! Vi vovede
ikke at græde lydelig! og hulkede kun sagte for os selv.
Strax efter
blev jeg omtusket med en Hest, og min Søster saae jeg ikke mere.
Jeg
havde allerede min tredie Herre.
Men Høvdingen tog mig igjen tilbage;
med ham til Dahdah, hvor han boede, og havde der den Lykke

jeg drog

at

min

see

anden

Moder

min
og
kun Taarer ud-

Søster;

min Glæde.

talte
Men

skulde

Jeg

hente Græs til Hestene.

daglig

Ulykkens Dag kom,

en

hvilken

jeg om Aftenen
paa
blev sendt til en Nabo for at
hente

nogle Penge.
med

derhen

havde

ikke

Jeg gik

Angest,

som

bestemt

nogen

Men

Grund.
efter
blev

en

faa

Minutter

jeg i Lænker og
indespærret Natten over;
var

jeg tilbragte
og Hulken,

den under Graad

idet

jeg

tænkte

Ved
det
paa min Moder.
første Hanegal stode Slave-

handlerne
de
den

Nakken

jeg
see

og
bunden

i

vi

med
paa

til

Slave-

Idschahi.

Barn,

afgik

markedet
som

Slaver,

Haand

ene

belæssede

op .og

stærkere

var, bad og bønfaldt
om endnu engang at turde
Men
min Moder.
Hug

jeg

Svaret; saa taug jeg, da
Toget gik forbi det Huus,

blev

hvor

Moder

Det var

i Slaveskibet.

min

sig.
smertelige

Jeg blev iblandt
af Ulykkelige
kjøbt af en Muhamedanerinde,
som vilde
bringe mig til sit
Hjem i Popolandet ved Kysten, men først gjorde Ophold
i Toho.
Der kunde jeg gaae
frit omkring med hendes Søn;
hele

Nedpakning

Søster,
befandt

den sidste

Skilsmisse.

Slavernes

og

Trøst,

eneste

Skarer

.

61

jeg- vilde aldrig have vovet at forlade Staden af Frygt for Fængslet,
Slavejægerne og den bratte Død, som bestandig blev stillet mig for Øine
ved sex Menneskehoveder, der vare naglede til et Træ paa Torvet.
Endelig
skulde vi afsted til Popo.
Jeg sluttede deraf, at jeg var dømt til at blive
solgt der til Portugiserne.
Jeg blev greben af Fortvivlelse; jeg blev syg
og elendig, forsøgte forgjæves at dræbe mig selv med Lænken og blev
Nu gik det ad Kysten til.
atter solgt.
Vi satte over Lagosfloden, og jeg
gik rask fra den ene Haand til deri anden.
Endelig kjøbte en Portugiser
For første Gang saae jeg med Forfærdelse
mig tilligemed mange Andre.
den hvide Mand.
Nu bleve vi Drenge lænkede sammen med Mænd ved en
36 Fod lang Kjæde; Enhver havde en Jernring om Halsen.
Naar en af
Mændene i Vrede rev i Lænken eller strammede den, kom der Saar paa
vore spæde Halse;
naar vi sov,
vare vi nærved at
qvæles, fordi Kjæden
men

blev trukken

stramt; Luft kunde

vi næsten ikke faae i det snevre,
bandt man os Drenge sammen med
Strikker alene.
Saaledes levede vi 4 Maaneder.
Endelig gik det ved
Nattetide ud til Slaveskibet, der havde en særegen Indretning, idet Fangerne

hede,

saa

fastlillukkede Rum.

stuvedes

sammen

utaalelig

i dette

Ynk

og

næste

Dag

stadselige

i

Lasten med

fastkoblede Hænder.
hvor

forpestede Rum,

Jammer.
lod

Omsider

Vi

bleve

ikke

der

lidet

fra

hver

Heden og Luften var
en Krog kun hørtes

forbausede,

op af Skibslasten, og vi fandt
hvide Mænd med lange Sværd.
To engelske
os

taget Slaveskibet.

komme

Vore

Eiermænd

da

man

den

omringede af
Krigsskibe havde
os

vare
fængslede.
Hungeren (thi vi
spise ombord) gjorde os dristige.; vi
Vi betoge Frugter paa Dækket, og man lod os uhindret gjøre det.
gyndte at blive noget mindre bange for vore Herrer.
Endelig bleve vi
fordeelte paa begge Krigsskibene.
Da vi kom ombord paa vort, saae vi
Stykker af et Sviin hænge der og sorte Kugler ophobede paa Dækket.
Vi forfærdedes derover og troede nu at vide, hvad der var blevet af vore
Hist hang Kjødet af dem, her vare deres afskaarne
Clykkeskammerater.
Hoveder.
Vi skulde da ogsaa tjene de Hvide til Føde.
Men vi indsaae
snart med Glæde vor Vildfarelse.
Vi bleve som hjemme paa Skibet og
Snart derefter landede vi i Sierra Leone.
hjalp Matroserne.
Jeg kom
til
Bathurst og fik Underviisning.
Herren aabnede mit Hjerte, jeg erkjendte min syndige Elendighed
søgte Tilgivelse hos Jesus Christus og
blev døbt.
Jeg blev uddannet til at være en Lærer for mine stakkels
Gid jeg dog nu stedse paany maa begjere at tjene Jesus
Landsmænd.
Christus; thi hans Tjeneste er den fuldkomne Frihed.“
Desværre er en saadan Lykke, en saa uventet Frigivelse, kun beskikket
for faa Slaver.
De Fleste føres over til de amerikanske Slavemarkeder,
hvor de kjøbes af rige Plantere, som da lade dem trælle Livet igjennem i
deres Sukkerplantager.
Danmark og England have først søgt at hindre denne
Menneskehandel, men endnu drives den ofte med altfor stort Held.
(Nat og Morgen.)

havde

endnu

ikke

faaet

Noget

at

,

62

fyirtö grutier.
Xf> Slfrtfa finbeS
cre-

meget ftor SDtængbe nyttige ®tyr, font tjene 23e«

er pibtil if'f'e blettet forminbffet, fljonbt
ïïîœring.
SDten«
nbfntte for Slngreb af utallige glubenbe fRoobpr, ligefom
neffene ogfaa anftille
cn
fær obelcrggenbe

boerne til
be

cn

SDereS Slntnl

•

Sagt

paa betn, Ijoor«

tieb

ftunbom tnang«
folbige opoffreS uben

ftlptte.
oer

SOtan

gra«

ben

an«

beb

forte Sagt en ftor og
bpb ©ritbe, f) borfra
ber i en fpibs SBinfel,
altfaa i gornt af et
V, opføres to uljpre

I

ftærfe §egn, beftaaenbe

en jRæf'fe i Sor«
ben nebratnmebe ftærfe
^3æle eller SEraeftam«

I af

Regnet, £>oiS
9)berpuntter beftanbig
fjernes fra Ijinanben,
ubftræffeS faa langt,
at begge gløiene banne
en Slabntng paa om«
mer.

Otaar
trent I SOÎiil.
ba Sagten foretages,
be forpjettige
golfeftantmer fig og
banne en SrebS, ofte
flere SDtilc i Dtnfang,
og l)olbe en Slapjagt

famle

ber be«

paa SBilbtet,

ftanbigt trænges
mere
m

I
'

I1

nær«

mob

inb

brebe, aabne,

men

ben

paa

be to @tber inbljeg«
nebe frétant. SBilbtet
fores beroeb inb t

Snbeluffet,
perne

ba

Slap«

efterljaanben

Putte fig nærmere
fammen. 33eb 33inbet«
feocit i

gnlbiirnteit.

M

63

fpibfen er imibtertib afgjærbet en 23ei paa 25 Sitens ©rebe, og per er
gatbgrubcn iubrettet og forfinet meb et foagt ©æffe for at to!!e ©itbtet
berooer.
©ruben fplbeS fnart af nebfttjrtebe ©pr, tpi ©rængfeten brtoer
be gorrefte fretnab, og atle pige efter at itaae ben fncbre Ubgang, fom er
2îaar ©rnben er fulb, oanbre be ©fter
fjolbt aaben bag oeb ©ruben.
føtgenbe uffabte ooer bereS tit ©oben inboiebe kammerater, poor $efte og
©øffeter, Slntitoper etter 3 e ï> raer tigge fantmenbpngebe til et behageligt
©ptte for 3ægerne.
©n tignenbe gatbgrnbe paobe ©eboerne i SlttaSbjergene engang antagt
for en Søoe, fom be forgjæbeS paobe efterftræbt og føgt at nebtægge paa
©en paobe foruroliget tjele Omegnen, paobe bræbt køer
anben âJîaabe.
©er Meb ©trebe,
og Sam, ja enbog røbet en ©egers ©arn fra Saubsbpen.
ba ©obbprets ©røt titfjenbegab, at bet bar fatbet i ©rubenS ©oætg.
©îcrnb, koner og ©ørn itebe ub for at fee bet frpgtebe Uppre og beroeb
ÜDÎeb fpntig ©læbe btebe
ooerbeoife fig om, at bet bar i bereS ©ïagt.
ftore ©tene bæltebe pen og faftebe neb ; bisfe, tittigemeb betrettebe kaft
meb fpibfe Sanbfer og abffittige bræbenbe kugler, gjorbe fnart ©nbe paa
©prêts Sio.
Üermiterne.

^DiSfe forbæroetige,

men

itb
brebte obérait i bet tropiffe
©ætte og trænge enbog op
tit bet fpbtige granfrig og

titlige npttige 3nfefter

©teilten.

f)oS

ere

©ermiterne

finbeS, tigefom pos ©îprerne,

og Çmnner meb 23in
ger, Strbeibere uben ©ittger
9ßaa SïfrifaS
og krigere.

Çanncr

©eftfpft finbeS en 2trt, pois
©pgninger bannes af Seer og
opføres tit en §øibe af 12
Sermitbotig.
§ob. §ørft opføreé fttn 3
etter 4 fmaa, omtrent en j$ob ftore gorpøininger, ber ligne ©uffertoppe,
men ©ermitterne føie fnart npe kegler tit be førfte og bebæffe berpaa bet
§ete meb et ©tags atminbeligt ©ag faatebeS, at benne ©pgning, ber
kun ben neberfte
tigner en ©omfirfe, er iftanb tit at bære et ©ienneffe.
©eet af §øien beboeS af ©ermiter. 3 ©iibtpunftet og nreften i tige fpøibe
meb Sorbftaben tigger pete ©tatenS fjettigbom, ben ftore (Sette, pbor ©rott
©aar ©ronningen førft par inbefluttet
ningen boer meb fin SSgtefætte.
fig i bette ©um, fortaber pun atbrig benne ©otig, ba 3nbgangen fnart er
for titte for penbeS purtigt bopenbe SegemSomfang. ©unbt om bet fprfte

64

tige @emat tigge talrige Samre, beftemte for en talrig ©fare af ©otbater
jRummet mettent bisfe Setter og ©øgningens Sfberoæg er
og Slrbeibere.
meb
attbre
Setter, fom beetø ere ©femmer for SSggene og be unge
opfgtbt
Sarner, beetø tjene fom gorraabøfamre.
©ermitfongen boer fnart, men iftebetfor at græmme fig otier ©abet
tittager ben tongetige Snfe beftanbigt i Segemøomfang, faa at jjttn enbetig
tieier tigefaa meget font 30,000 atminbetige Slrbeibere og opnaaer en Sængbe
af ooer 3 ©ommer meb en titftiarenbe ©rebe. §enbeø Sette maa berfor
feontig uboibeø. 9îu begljnber ©ronningen ©ag og ©at og uben Opgør
at lægge omtrent 60 SSg i ÜJÎinuttet, og ba bette tiårer oeb i to famfutbe
Star, fan gun tiet i bet fpete bringe omtrent 65 SOîittioner tit ©erben.
SSggene btitie øiebtiffetigt ffaffebe bort tit be for Hent beftemte Setter, ber
ofte tigge 4 etter 5 gob berfra, tieb §jætp af Slrbeiberne, fom attib ere
titftebe i ftor ©tængbe i bet fongetige ©emaf og paa ©atterierne.
©erfont man oit gjøre en titte Stabning i en ©pgning, fan man
tiente at fce et unbergotbenbe ©fuefpit.
gørft fommer en ©otbat titfpne
i Stabningen, font om ben agter at ubfpeibe ©itftanben, og faa træffer ben
©trap folge to etter tre efter barn, og fnart fommer
fig i §aft titbage.
et tjeett ©egiment og bet faa hurtigt, fom Stabningenø ©rebe fan tittabe
bet; Stntattet tittager ftabigt, faatænge ingrebet tiårer, ©et er iffe tet at
beffritie bisfe fmaa krigeres ©aferi; be bibe ubeit fÇorfïfet i Sttf, t)tiab ber
©ee ben, gtiiø £>aanb etter ©een be angribe, tgi
fommer bem i ©eien.
tieb bet førfte©ib ntøbeø bereø hornagtige ©enger i ganøSføb, og be flippe
atbrig, ommanenbog
tiit hugge bem ituSeb

foréeb.

Saber

man

bet berimob btitie tieb

bet
førfte Slngreb,
træffe ©otbaterne fig
atter titbage tit bet

Snbre

af^øien, men
førenb be atte
forfounbne, feer

enbnu
ere

atterebe SIrbei
bere ite fra forff fettige
Sanier gen tit Stab
ningen, og bette ffeer
meb en faaban Ørben
man

og
fpurtigtjeb, at
©ufin
enbffjønbt
ber ere beffjæftigebe
germeb,forftgrrer etter
ophotber ben Sne at

SDtprebjømen.

brig

ben Stnben.

©eb

65
benne forenebe 33 ir fen fjerner fig
libt efter fibt futfer Sfabningett.

fom neb

et

Strtytteri

en

up SDîuur, fom

Semitterne efterftræbeb af mange gjettber, f. (Sy. af SOtfjrebjørnen,
font fan ffljbe fin fange og fpibfe Sttttge ub og ittb.
®en tager ifJfabb
neb SQÎpremeb og ïermiterneê tBofiger, itbftraeffer fin fange Smttge for at
fabe ørerne frtjbe op ab ben,- og neb fjnrtigt at træffe Sungen inb tiffifter
ben fig efterljaanbenjt gobt fDîaaftib.
(Sfter

2tmerifa§

Dr. ©.

§artioig.)

OjjîMflelfe.
(Soïuuï&uê ober £avet feer,
cg Sorten ben 6leo bobbett ftor.
<&. ©. Stnbeufen.

-fra cetbgamte ®iber er Snbien bteoen betegnet font et fjertigpebenø Sattb, fitfbt
af ©utb og be uteenfefigfte Sligbomme. Snbtit bet 15be Starpunbrebe efter ©pr. fjenbte
ntan bog ingen anben SSei bertit enb ben
møifommelige SaraDan eoei enten ooer Stggpps
ten etter gjennent enbnu tængere Sanbftræfninger,
og en faaban 9fetfe oar aftib
uftffer og farlig, naontig trnet oeb be røoerifte Sebuiner, ber ooeraft gjennemftreife f25r
fenen. SKangt et tcenfenbe §ooeb par berfor ogfaa fagt Paner tit Opbagelfett af anbre
SSeie ognaonlig foreffaaet etgorføg meb en Omfeiting forbi ©gbfpibfen afStfrifa. 3 bet
14be og 15be Starpunbrebe oare prtugiferne be fjeeffefte ©ømcenb.
Sttterebe 1420 op
bagebe be fZen ÜDÎabeira nteb en 18 SMite tang ©too, ber atbrig før oar betraabt af
nogen menneftetig gob; ber bfeo fat 31b pna ben, ben breenbte i 7 Star, og paa ben«
SIffe fremftobe be qpptgfîe S3iim og ©ufterplantninger. ©enere font man til be fnnariffe
Oer, tjoor be gute Sanariefugte fføi om i fignenbe SKcengbe, font ©pttroene poø o«.
1486 naaebe ben fjeeffe ©ømanb SBartpoIont cettø ®iag ©pbfpibfett af
Slfrifa, fom
pan gao Sîaonet bef gobe §aabø gorbjerg; men førft 11 Siar fenere fanbt ben
ligefaa mobige SSaøco be ©ama ab benne SSei bet oelfignebe 3nbien.
SKen netop oeb famme ®ib fattefae en anben Sftanb ben briftige ®anfe : „Sorbett
er runb fom en Sugte,
Snbien tigger t en umaabetig Stfftanb borte fra oø ; man maa
totne naae Snbien oeb at feite tige mob SSeft." ®enne mcertocerbigeSJfanb oar ©pri
ftoffer ©otumbuøj_pan Dar føbt af fattige gorætbre_1447 i SSpen ©entta.
gørft
penoenbte pan fig tit SKagifiraten i fimegen gøbeftab, poor pan bab om Unberftøttelfe og
Stieboirtning oeb Ubruftning af be fornøbne ©tibe ; men man fatbte barn en ©ocermer,
og alte panø gorflag, fagbe man, poitebe tun paa en forrgft Sbee. ®og ©otumbuø bes
fab benne SSittien« ©eigpeb, ber ubmærfer ftore SDtønb; Sbeett bteo itfe mørfere, forbi
Stnbre faroebe ben fort.
fpan brog tit Portugal, poor pan paobe ben famtne ©fjeebne,
at man paanebe panø Pan, ffjønbt man attigeoet oar troløs not tit i fpemmetigpeb at ub
®i[
fenbe ©tibe ab ben betegnebe SSei, et goretagenbe, fom bog tigefutbt miøtpffebeø.
©ngtanb fenbte pan ftn S3rober, men berfra fom ingen §jcetp. 3 granfrig Pao&e pan
feto en tignenbe ©fjcebite; i ©pa nten bteo panø ©ag unberføgt af be Cccrbe. ®en ene
pofeøfor meente, at poiø Sorben oar runb, faa funbe pan Det not tomme neb ab
SSanbbjerget, men atbrig tomme titbage; ben anben fagbe, at Oceanet oar faa ffort, at
bet itfe funbe gjeitnemfeiteø i 3 Star; ben trebie meente, at poiø Panen tob fig nbføre
5

66
®il
f)anbe gortibeng anberlebeg floge 03 ftore frøcenb for længe ftbett funbet benne «Bet.
ben
Spffe fjanbe Soluntbug abfîiffige rebeltge SSenner; tpi neb bigfeg Onertalelfer lob
3
«teb
Soluntbug
nt
onertate
tit
ubrufte
ccbte ®romting Sfabeïïn af Spanien ftg tilftbfî
Sfibe. ®er bien affluttet en Sontraft, pnorneb Soluntbug gjorbeë tU ©torabmiral oner
meb
alle npe fpane 09 til Unberfonge oner affe mje Sanbe 03 «25er, font pan opbagebe,
©fibene nare temmelig
be berneb nutibne' Snbtoegter.
af
til
®ienbeparten
Siettigpeb
120 fEerfon er. beriblanbt frøange meb Uoiffie
maabelige og fntaa, SBemanbtngen ubgjorbe
i
bleu
betegnet for ©almanbgocerf.
røegelen
for ©agen, tpi goretagenbet
®en Bbte Stuguft i Staret 1492, tort før ©olopgatîg, ftøbte ben lille glaabe fra
Sænge fulgte ®inene
Sattb i Dnerncerelfe af en utallig frøcengbe npggjerrige ®iiffuere.
gaa ®age efter reifte ftg en rafï Oftenniitb, og frentab git
meb be tjætf'e Snentprere.
man
bet meb rioenbe gart, ©aalættge man panbe befjenbte Spfter af Slfrifa for fZiet, og
be fnnariffe Oer, git 211t fon ®cetEet
tun løb oner be tibligere befarebe SSanbe til
ben frifte SBrife førte bem fotn meb
meb opreift frøob ; men ba be ubfpcenbte ©eil og
ub tun i bet pemmetigpebgfitlbe gjente, puig garer og pnig
atter
ttb
og
guglettg gart
©rænbfer Sngett tjenbte, pnorintob l)ner ®ag forøgebe Slfffanben fra hjemmet og gjorbe
tom ber SSngftelfer, tibt Uro og bange Slttelfer
®ilbagereifen maaftce paabløg,
Soluntbug ittbgøb bem imiblertib baabe ®iffib og Sfeunbring
be
oner
frøobigfte.
felo
Utrætteligt ftob ban paa ®œtfet meb Sobbet i §aanben
ueb fin egen ufnættebe 9io.
l)f>n fon tun faa ®imer i ®øgnet, og ben minbfte
neb
Sagttageffeginftrumenter;
fuie
og
ntærfebe SSngftelfe og gorfagtpeb, talebe pan
bon
$nor
®itbragelfe. optegnebe ban.
meb gobe Søfter. ®ett lfte October nare
meb SSenligpeb; be Siturreitbe opmitittrebe ban
®a
at noyo meb boer ®ime.
be 707 Sømile fjernebe fra hjemmet, aSngftelfen fpnteä
man oibfte itte,
en glot gttgle fatte ftg paa irøaften,
tpi
eu
©traale;
fpaabetg
nifte fig
frøile ub paa §aoet.
røogte ®age fenere oar
at Søfugle none ftg ofte flere pmtbrebe
frøen
at ©tittene berocb ftanbfebeg i bereg Søb.
meb
faa
grønt ©øgrceg,
ijpaoet bebcctfet
ubbrøb
be
i
frøobet
Silftbft
gotfagte.
Jan! igjen
©rcegfet og guglette forfoanbt, og
ben fortninlebe ®anfe, at tofte Soluntbug oner
Oprør blanbt frøaubffubet; røogte fattebe
Solumbitg lob, fotn om
oilbe oægre fig neb at oenbe tilbage.
borb, puis ban frembeleg
ben fafte ®iffib, ber ub»
neb
bereé
meb
flaner,
og
forræberffe
ban nar gaiifte ubetjenbt
bet baut at berolige ©eingtterne.
talte fig gjenttent bang Orb og goreftilliitger, lyffebeg
©olen
atter
op og git neb, og meb fantme
ftob
forfoanbt,
üßaani) tom ber gttgle, font
frøen
©tibgfolteneg Slngeft
mob
fornanblebeg
bet
fnart
SBeft.
fremnö
uftanbfebe gart git
bet forbi meb bereg ®aalntobigljeb, be nilbe itte
til gortoiolelfe; be erllcerebe, at nu nar
3
maatte opbpbe fin ftbfte ?lanbgfraft; ettbnu inbrømmebe be barn
feile uibere. Soluntbug
ertlærebe
batt
itte
ftg
®ib
benne
©por
af
Sanb,
be inben
fanbt
®ageg fortfat røeife, og pnig
frøen afferebe ben følgettbe ®ag tunbe Soluntbug
nitlig til at rette fig efter bereg Ønfter.
bleoe
eu ©ioplante, en Diofe
og ett friff ©reett af en ®ortt
naae SBunb tneb Sobbet;
f2ie luftebe ftg til Sønnen i
Sntet
nar netop gaaet neb.
©olen
©tibet.
fiffebe op fra
at bane beincerfet et St)g i bet gjente, og fort
benne røat. Sloffen 2 meente Solttmbug
man et Sanonftub fra et af be anbre
løgttebe
om
October
frøorgenen,
efter, ben 12te
frøan ftprtebe i pinanbeng Slrme, be
Sæber.
©fibe. „Sanb! Sanb!" løb bet fra Slffeg
Soluntbug
mob
fornanblebe fig til gor»
gorbittrelfen
glefte ubøfte ©Icebegtaarer.
©nart ftob ©olen op, og ett grøn pubig
neb for pang gøbber.
be
fig
faftebe
øubelfe;
—

67
0 (aa nbbrebt for bere® (Bltf.

®a ben førfte ©tæbesruu®

hjertets

ben

ceblere

fjølelfer;

meb

lote ti!"

uar

irtbcrïigfte Sfnbaçjt iftemte

forfnunbcn, cfterfoin
bf:

be

„fperre @ub, big

@nart fteg 9Jtanbffabet neb i (Baabene og meb
frigerff SWitftl og naicnbe ganer
nærmebe bet ftg Sanbet, puor be Snbføbte ftobe i
Kiguger ftirrenbe tneb gorbaitfetfe paa
be anfommenbe gremmebe. fjtne tare
ganffe nøgne og af røblig Kobberfarne', uben
©fjceg, men forøorigt tetbannebe ; omïring fponebet og Scenberne bare be en Kranb® af

brogebe gugtefjer. (Brugen af 3tben tjenbte be itfe; be ftammenbe Sner antoge be for et
®gr; ltbetænffomt grebe be nteb (pcenberne inb i bet ffarpe @ucerb og fanrebe
fig blobigt.
Øen tar ©uanapani; Øpbageren falbte ben @an ©atuabor.
Sotumbit® nar uirfetig af ben Mening, at ban uar nnaet
Snbien; førft feuere, ba man
inbfaae benne 33ilbfnretfe, betegnebe man be farnttige Øer ueb Scannet 95ef tin bien til
gorffjet for Øf tin bien.
®et uar en 3itbe(bag, ba So
(etenbe

lumbu® ben Î5be SRart® 1493 løb
inb i faunen neb (ßalo® i
©panien.
®en gabenbe Sirengbe, font for 7

SKaaneber ftben tjnube næret 9?ibne
til pan® Hfreife, mobtog pam nu
paa famme @ieb meb ni(b (Begei
firing. ®er ringebeë mebKtotferne,
man fløb' meb Kanonerne,
fpoffet
opbolbt fig i (Barcelona, og Soturn
bus maatte gfennemreife bete Sanbet,
®et nar et fanbt ®riumpptog, og
efterat pan panbe afginet en futb
ftcenbig (Beretning for gerbinanb
og 3fabe((a, ber fabbe paa bere®
®ronfæber, perffebe ber fpenrgf
fetfe, og 6ele gorfamlingen nbbrøb
i Subet ; Solitmbu® følte ftg rigelig
belønnet; bet nar ben fmuEfefte
®a g i pané £in
®et bleo imibïertib ®atiben®

©ïjœnbfet,

at ben

Sotumbu® faa

SSreêïranb®, fom
rebelig paube er

pnernet, fïuïbe førft ©fternerbenen
Solimtbu« mobtage® i (Barcelona.
talte pam. 2Äi®unbelfe, (Bagtaletfe
og Ønbftab gjorbe, at ben ftore Pftanb for en ®ib b!en faa ffaminelig
forurettet og
miêïjenbt af fin ®ronning og fit ?anb, pni® ®jenefte pan banbe ubført. ©ngartg b(en
pan enbog (agt i Scenfer, bog trgtfebe be pam iffe, be tøfle® fnart, men pan befatebe, at
be adigenet ftuibe følge pam i ©rauen.
§an bøbe nebbøiet af Kummer Staret 1506 ;
Øen Kuba gjetnmer pan® @tøn.
5

68

Indianerne.
Amerikas Urbeboere ere bievne kaldte Indianere, fordi Columbus
stod i den urigtige Mening, at de Lande, han havde opdaget, hørte med
til Indien.
Feillagelsen var dog aabenbar, thi Forskjellen var stor
mellem Sydasiens cultiverede, sorte eller guulagtige Folkeslag og de
kobberrøde Amerikanere, hvoraf de allerfleste befandt sig paa et af
De ernærede sig kun af Fiskeri, Jagt og
Raahedens allerlaveste Trin.
De levede uden venskabeligt Samqvem adspredte
Markens vilde Urter.
Til en Tid
i Stammer, der indbyrdes bekrigede og forfulgte hinanden..
en
Indianerne
at
den
ny, selvudgjorde
har man været af
Mening,
Menneskeslægt, men nyere Undersøgelser have godtgjort deres
stændig

oprindelige Indvandring fra

Asien enten

over

del

frosne Beringsstræde

eller over de cdeutiske Øers uafbrudte Bække; senere Indvandringer fra
Med de nordlige Indianere ere
Asien ere éndogsaa historisk paaviste.
alle Amerikas sydligere Stammer beslægtede i uendelige Overgange lige
Ikkun lo eller tre Folkeslag have opnaaet det
ned til Cap Horn.
at beStandpunkt af Cultur, at de have gjort Erobringer og formaaet
Derved gjorde de større Fremskridt i Agerbrug,
herske de Overvundne.
og
fornemmelig i Dyrkning af Mais, nogle Arter Bønner og Kartofler,
Alligevel kjendte de ikke
de havde éndogsaa bygget sig større Byer.
Jernets Brug og havde ikke andre Huusdyr end Hunden og Lamakamelen.
Peru
De tre større indianske Biger vare Mexico i Nordamerika, samt
Mexico og Peru erobredes af Spai Sydamerika.
Cundinamarka
og
nierne Corkz og Pi zar ro: Beboerne rnaatte antage Christendommen og
De øvrige spredte
danne endnu Almueklassen i de vedkommende Egne.
indianske Stammer have efterhaanden maattet fortrække til andre Egne
de indvandrede europæiske Nybyggere.
Iblandt Indianerne i Nordamerika findes Troen paa en «stor
Aand », som har skabt Verden; men man har ikke noget Billede af ham,
ei heller noget Tempel for ham.
Nogle mene, at han boer i en Bøffeleller
i
en
Ulv
Bjørn, i en Fugl eller Slange. Nogle Stamoxe, Andre
Aands Boliger ; de forrette
mer tilbede Solen eller Maanen som den store
ved
Solens
hver
Opgang, idet de gnide Leda deres Andagt
Morgen
med
Fodsaal
til
Isse
og hyle en halv Time for
Jord,
skrige
gernet fra
Enhver
de
vadske
søger ellers at bringe den store
sig.
Solen; bagefter
Indianeren slynger sin fyldte ToAand sit Offer saa godt han kan.
store Aand.
ned i
; det er hans Offer til den

for

bakspung

Niagarafaldet

Man har ogsaa Dandse og Sange til hans
ham.
sig paa det Strengeste for at behage
Mexicanernes Gudsdyrkelse var gruelig.

man

faster

og spæger

ogsaa et ondt og
ogsaa Dyrenes,
rneente,
faldne Krigeres Sjæle kom i Solens Huus,
men kunde efter Behag vende tilbage til

Væsen, Tlakatekolotl.

menneskefjendsk
vare udødelige; de i Kampen
hvor de førte et herligt Liv,

Ære,

De

De

dyrkede

at Sjælene,

69
Jorden i Skikkelse af smukt
gik iid af Verden, kom til
Selvmordere, der gik over i

befjerede Fugle. De, der paa anden Maade
Vandgudens Paradis, med Undtagelse af
en

Mørkets Verden.

Krigsguden Huitsilopoktli var Mexicanernes Skytsgud', for ham
byggede de prægtige Templer, og til ham. o/fredes aarlig mange tusinde
Mennesker.
Til disse Menneskeoffringer havde man i hele Landet rundt
omkring nogle store bjergaglige Pyramider, der dannede brede Afsats,
hvorfra man ad brede Trapper steg høiere op, til man tilsidst naaede
Toppen. Ved Offringen kunde der staae ti tusinde Mennesker paa disse
Paa Midten af den øverste Plads stod Offerstenen,
forskjellige Afsats.
som
findes fremstillet paa nedenstaaende Tegning. Offeret blev lagt paa
Stenen, Arme og Been fastholdtes af Præsternes Medhjælpere, et Stykke
Reb blev slynget om Halsen for at holde Hovedet fast
og forhindre Skrig
og Jammerraab, da dette mishagede Guderne.

Efter at Legemet saaledes var udspændt over den hvælvede Steen,
Brystet hævedes frem., tog Præsten en Steenkniv og aabnede
Brystkassen, s aa han kunde udlage det rygende Hjerte og fremvise det
dampende for Guderne. Hjertet blev senere brændt, Hovedet skaaret fra
Kroppen for at danne de afskyelige Lhjramider af Hovedpandeskaller,
Den hovedløse
hvoraf der en dnu skulle findes Levninger i Landet.
hvorved

70

Krop blev
Legemet i

kastet ned fra Pyramiden og opfanyet af Folket, der deelte
mange Parter til et Maaltid.
Mørket har en stor Magt over sine Børn!
Et betegnende Træk, som forøvrigt charakteriserer de fleste Hed-

ningefolk,
mod
det

er

ogsaa deres Forhold

Indianerne i
Amerika bygge

Forældrene.

nordvestlige
en
Hytte over
falde Stammen

de
til
med

Gamle,
Byrde

som

og
lidt
dem
Spise
og Drikke.
Derpaa tage de AfStammens Leir
sked med dem.

forsigne

bryder

op

bort.

Men

og

drager

,

gjennem

Vildtnisset maaskee hundrede Mile

forladt.

den

Ulykkelige

Snart samle sig

om

er

ham

Ulve, som opholde sig i
den
Ørkener, overfalde
ham.
værgeløse Olding og opæde

de hvide

disse

©røulanb.
©gebe fteonebe til, tænfte tjan ftg omtrent af famme 23e
beb ©ronbtjjem, ibcttjøiefte fom 97orbIanbene itfiorge;
©et er ben ftrengefte Sutbeg hpjem. Ubenfor
meit bet oar tangt tjaarbere.
Sanbet møber man enten faft Sig i SJJiteg gængbe etter foommenbe Sig
bjerge, ber tomme og gaae, af nnbertig ©fiffetfe og forffjettige jfaroer,
btanfc og tjoibe, font bet beitigfte Srpftat, etter btaa, font ©adirer, etter
etter font et ©tot
grønne, font ©maragber; fnart fee be nb, fom en Sirfe,
meb mange ©aarne, etter font et ©fib for fntbe ©eit; bette ©pu er faa
bet
fîitffettbe, at man mangen ©ang ljar taget feit beraf og nittet brage
bet i §uug ; anbre oife fig
etter
intøbe
©fib
anfommenbe
bringe
formeente
font ^ete ©er meb töjerge og ©ate. ©enne famme Signatur ftræffer fig
oöer fjete gaubet.
Sun ©er,. Safter og Ç-jorbe tabe fig nogentunbe beboe
gufteng ©farpfjeb.
formebetft tpaoetg üJîœrfjeb, tjoië Ubbnnftninger formitbe ber
eubog ubfptbe
®e ittbre ©ete ere bebæffebe meb enig Sig og ©nee,
Stfgrunbene mettem Stippcruc, og fttune næppe befaret af Qtenbbpr, enbfige
af JDïeuueffer. ©tribe ©toe bane fig nnbertiben 23ei ttttber Sigmagferne.
2lt fttjrte tteb fjer er en nnnbgaaetig ®ob. ©en goritttjffebeg ©tatbbrøbre

^Detganb,

ftaffenïjeb font ©gnen

71

ftaae outïring pam, panP ©frig gjemtemtrœnger bereP Øven; men tpjætp
et umutig.
©aabel inbe i Sanbet font beb £>abet fmelte flore 3iPftl)ffer
nebenfra, brifte løb fra Slipperne, ftprte neb meb en Sann font en ©orben
og frembringe, naar be falbe i gjorbene, et Opror i Sanbet, poorbeb
üDiange pabe tilfat Sibet. Sommer en ftreng Sinter, ba ftiger Sulben til
en utrolig ipoibe,
©tenene fpringe, og ©øen bamper font en Obn. 9laar
man feiler inb i benne
gæftning, ftibne §aar og Slæber af 9iiitn og
groft, ffjonbt bet er lunere ber eub ubenfor t ben tørre Suft, pbiP ©farp
peb affoier fpuben. Sm'l ©gebe, ber i Øiftobugtcn unber 69° ©rebe op
leoebe en faabatt ftreng Sinter, fortæller, pborlebeP Sinen pber 9îat
bttnbfrøp beb ©iben af Øbnen; en Slien fra benne fatte ber fig 3iPtappe
paa Øltonberne, og for at lomme tit Øllet maatte man meb et gloenbe
3ern ftiffe £ntl igjennent 3fen; ntebeitP f>an braf©pee, froP Soppen, fom
pan fatte fra fig, faft paa Sorbet, bet logenbe Sanb, alt fom bet løb pen
ab bet, og i et tæt ellers opbarmet Særelfe frøs ftobebpuben formebelft
ben ©obenbeP Ubbunftning faft til ©eugefjælteu. Sinteren begpnber nubt
i ©eptember; 3orben tøer førft op i 3uni, og ben forte ©ommer
f)ar
ligelebeS fine Sefbærligpeber. ißaa Øerne og beb Çabfiben perffer næften
pele ©ommeren igjennent ©aage og tpf Suft.
^|5aa be fmuffe græérige
©træfninger pjemføgeP man, ifær i ftille Seir og ©olffitt, af en utallig
üDîængbe 3)ïpg ; efter pbiP ©tif ©aaret bulner. 3 gjorbe og Øate, poor
©olftraalerne famle fig, inbtræber i be længfte ©ommerbage en faa ftærf
Çebe, at man ntaa affafte Slæberne, ©obanbet paa Slipperne btioer for
mebelft ben ftærfe Ubbunftning tit ©alt; i naben @ø neb ftille Seir
2)!en l)ber Slften inbfinber fig atter en
fmelter ©jæren paa ©fibene.
gjennemtrængenbe Sttlbe. gormebelft benne for ^Slanteliøet fom for 9J7en
neffet ffabelige Slfbepting af §ebe og Sulbe og paa ®ruub af ©oun
merettP Sortpeb fan Soruet iffe ntobneP, faa eller ingen ©ræer
trines;
Øriotøntnter, fom §abet fører til Spften, maa tjene tit Srættbe. Sængft

mob 97orb bojer atbeleS3ntet, faa at be, fom boe ber, iffe engang funne
faae faameget ®ræP, be f'unne lægge i bereP @fo for at. fjolbe gøbbente
Sun i ben fpblige Øeel af Sanbct bope
barme, men fjøbe bet fønbenfra.
fmaa Sivfe, Sile og ©nebærtræer, ber tilligemeb nogle frpbenbe Suffe
meb Sær er bet bigtigfte, planteriget pber. Sigefaa nsfelt fom Sanbet er
øereP Sîœring ntaae be Ijente næften ene af
ogfaa be 3nbføbteP Sib.
©øen; bet er ben Siger, be pløie meb langt ftørre Sefbær enb boreSaub»
mænb 3orben. 3 bereP Sajaffer eller fmaa, fun til een fOfattb inbrettebe
Saabe fibbe be faft ittbfnørebe, naar be gaae paa 3agt efter ©ælpunbe
og §baler.
©pæffet af biPfe Øpr er berep Diigbom; Çanbeten bermeb
toffebe næften ene ©uropœerne bib.
SDîob Snlbe beffjærme be fig beb
Seife af tRenøbpr, ©ælpunbe» og gugleffinb og føge Sp i flette Soliger,
fom Qbinberne opføre, mebenP iDîænbene fare paa gangft.
Øm @om
meren reife be ©elte, ber banneP af ©tænger, beflæbte meb et bobbelt
Sag
af ©finb. ØereP Sinterpufe, ber gjerite ere anlagte paa en Slippe,

for

72

jäßanbet fan
ub, opføres
af ©teen, Sorb
og Sirre og paoe
inboettbig en
at

£ø6e

§øibc afpenintob
tre

Stien ;

bet

flabe Siag kolber
fun, faalænge bet

groft, og maa
poert (Sfteraar
iftanbfætteS paa
ni). 35er finbeS
ingen ©forfteen
er

eller

35or,

men

paa SJÎibten en
to til tre gaone
En Orøntænber i

lang og pbælbet
(Sang, faa lao,
afpolbeS ben ffarpe

nceften maa frpbe igjennem ben; üeb benne
Sulbe, og nb igjennem ben træffer ben ttjffe, qoatmc Cuft, ber
fpiber iSoligen. $aa ben ene ©ibe er ber SSinbuer, paa ben anben ©en
Çer boe flere, enbog fpb til otte
gene, en Sirt S rip, belagt meb ©finb.
gamilier famlebe; for pber gamilie af fire til tiißerfoner finbeS Slfbelinger
ligefom Saafe og en ©lags Slrne af ©teen meb en trebenet ©fammel,
pborpaa ber ftaaer en Campe meb et far unber til ben ooerløbenbe Siran.
£)isfe Camper gioe ®ag og Stat CpS og Sortne ; ooer bem pættgeS Sjcb
tørret SØtoS tjener til Sœge; naar bette
lerne, pbori ÜDÏaben fogcS.
lægges langs meb ©iben af Campen og forpinbrer fra at lue pøit op,
gioer bet ingen 9iøg, men en Sarmc fra fig, faa at iffe alene SOlabett
fan foges beroeb, nten ogfaa tpnfet opoarntes.
f?aa pber Slrne ftaaer ofte
mere enb een Campe, faa at ber paa een ®ang fan brænbe ti til tpbe.
^ebcn i bisfe Soliger er fom i en Sabeftue, faa at Seboerne næften fibbe
Sille ®rønlænberne
nøgne i en Ureenligpeb, obergaaenbe enpber Seffribelfe.
beoærte en ©uropæer, faa renfe be førft bet ©tpffe Sjøb, be bpbc pam, meb
bereS Slange, og ben, ber iffe tager berimob, oilbe attfeeS for meget
upøflig; iftebetfor at oibff'e ©pifefarrene labe be fpitnbene fliffe bem rene.
SDereS ibelige Stranfpifer gtoe bem bcSttben faa tpft, man funbe næften
ere
fige faa febt Slob, at bereS ©oeb lugter font Siran, bereS §ænber
en
man
i
at
be
at
itbbunfte faa ftærft,
føle paa fom ©pæf, og
flæbrige
Stanbe.
®ereS
fan
aanbclige
legemlige
og
næppe
brage
ftor gorfamling
©genffaber ftaae i gorpolb til benne Ceoemaabe og ftemrne ooereettS meb
ben pele golfcftammeS, til poilfen be pore, ben effimoiffe nemlig, font par
35e ere fmaa af
ubbrebt fig pib fra inbre S5ele i bet norblige Slmerifa.
at man

SSinb og

i

fiajatten.

73

Slœjt, unberfœtftge, ftjïbige, bog lette og belfœubtge, Ijaöe ftort tpooeb,
begforte §aar, forte iffe ftjrige £5tne, fremftaaenbe Unbertœbe og gtatte,
tibet

ubtrtjfëfulbe Ittfigter.

Qnbfïrrenfebe af Segreb tjaoe be tun ©anbë for SitfrebéftiÏÏetfen af
Sibetë tooere ©rifter og tabe fig inbbitbe 2ltt af bereê tiife 3Jîœub, ber
falbes Stngefotfer etter Slugoïïuter.
Europæerne, font befugte beut

for
fpanbetené ©ft)tb, tjabe ftebfe beraubtet bent ftet, bebraget beut og mebbeett
beut bereë ?after.
üDîen t)bor forgetigt et 2io be enb fore, ïfüor umitbt og
gotbt bereé 8anb enb er, faa etfte be bet bog tjøiere enb nogen anben og
tnilbere Suft ; toêrebne berfra boe be af Çjentoee.
(K. SK. Sßeterfeu.)

De nordamerikanske Fristater.

Washington

og Franklin.

Den

Deel af Nordamerika, som nutildags indbefatter de forenede Stater, blev langt
senere beboet' af
Europæere, end Mexico og Pern. Nogle enkelte engelske Nybyggere
gjorde Begyndelsen; men de maatte bestaae mange Kampe, deels med de Indfødte, deels
med Indvandrere fra andre Lande, som vare lokkede herhid ved dm levende
Handel, der
førtes med Pelsværk og tørret Fisk.
England beskyttede imidlertid sine Undersaatter, og
snart kom det derved til at beherske en
Kyststrækning paa 300 Miles Længde og med 3
Millioner Indbyggere.
Befolkningen deelte sig i Colonier med selvstændig

Bestyrelse
Englands Beskyttelse og Overhøihed. Snart forledede Egennytten Englænderne til at
stille adskillige Fordringer til Erlæggelse af Told og liere
Afgifter af Fristaterne, og dette
gav Anledning til en Kamp, der endte med en Scier for det amerikanske Frihedssind.
Denne Kamp lededes fra Nordamerikanernes Side ved de to
navnkundige Mænil Benjamin
Franklin og Georg Washington.
under

74
Hans
Franklin var Søn af en Sæbek'oger og den yngste blandt 17 Søskende.
Fader bestemte ham til et Haandværk ; men til dette fandt han ingen kyst, og saa lærte
Han skrev en lille
Han var flittig., munter og streng redelig.
han Bogtrykkerkunsten.
Han
Almanak for Folket, udgav senere en Avis, der fandt en Mængde velvillige Læsere.
blev sendt til England og fik paa sine Medborgeres Vegne Sæde i det engelske Parlament,

Smiil modtog den simple amerikanske Borgere.
Dog da
fik Ordet, viste han et saa besindigt Overblik over Forholdene, forenet
med en saa djerv Veltalenhed, at llaansmilet gik over til Beundring.
Amerikanernes Forbittrelse mod Englænderne var saa stor, at de for at undgaae

hvor

man

med et

han blot første

haanligt

Gang

paalagte Told opgave næsten al Handel med Moderlandet; de klædte sig i hjemmeStoffer, endog (tvinderne gik foran med Exempelet; de nøde aldrig den Thee, der
de klædte sig i Sørgeklæder, lode ringe med Kirkevar ankommen med engelske Skibe;
klokkerne, Irembare en Ligkiste, hvorpaa der stod „Frihed“, og da denne var sænket i
Graven, og der var holdt Taler til den Afdødes Ære, blev Kisten atter løftet op, da Liget
saa sagde de
kun var skindødt; der blev strax tegnet paa Kisten: „den gjenopstandue
Frihed“; Klokkerne kimede til en Glædeshøitid, Glæde og Begeistring viste sig i Alles
Aasyu. Ved slige Midler forstod man at reise Folkeaanden og hæve Stemningen.
Englænderne grebe til strenge Forholdsregler, Befolkningen stillede sig under VaaTil Lykke for Amerikanerne fandt de en udmærket Anfører i Washington, en Mand
ben.
med en rolig Aand, klar Forstand, urokkeligt Mod, glødende Fædrelandskærlighed og ubestikkelig Redelighed. Krigen førtes med Hæder, men uafgjørende i de første 2 Aar.
Frankrig understøttede hemmelig Amerikanerne med Vaaben og andre Krigsfornødenheder.
Franklin blev sendt til Paris; det lykkedes ham at slutte et Forbund med Frankrig.
Endelig optraadte ogsaa Spanien mod England, og Fristaternes Uafhængighed blev snart
beseglet.
I Begyndelsen omfattede det frie Forbund kun 13 Stater, nu tælles der allerede henved 40.
Washington var i 10 Aar deres første Præsident; da _trak han sig tilbage til Landlivets
Ro, ledsaget af sine Medborgeres Kjærlighcd, Agtelse og Taknemmelighed. Til hans Ære
byggedes Staden Washington; den blev gjort til Fristaternes Hovedstad, hvor deres Conden

vævede

—

—

gres samles og har sit Sæde.

09 ïorîteimjïeberc.
fœrbeleS mcerfelig $raft, fom fatbeS Stet»
2(arfagen
tricitet.
33i oibe, at alle îing blioe oarme oeb at gnibeé; men abfïittige
©niber man f. Sç.
Sing faae beroeb enbnu en anben Sgenffab.
Sat, ©taS etter ©itfe, faae be Sone tit at tittrætte lette ©jenftanbe, faaforn
fmaa ißapirftumper, et |jaar etter frnaa ©tpffer ©traa. 3 ÜJiorfe fan man
fee en titte Stbgnift og fyore en fnittrenbe Spb, faafnart ben gnebne ©ing
®enne $nittren og biéfe ©nifter fan man tetteft
foreê f)en tit en anben.
faae Seitigtjeb tit at iagttage, naar man i SDtorfe jîrpger ßaanben tjen ooer
2tar
er meget eleftrifï.
en Stat etter ftrigter en £eft, ba biëfe ®pr$ $ub
fagert tit ©nijterne etter ben $raft, fjooroeb be frembringes, fatbeS Slet

fitjnifo, forben

tit Stjnitb

er

en

75

tïicitet, og ©nifîerne falbeô eleïtriffe ©nifter.
gniber 3ern eller anbre SOîetaCter ; men bringer

®e

oife fig aïbrtg, naar ntatt
et <Stijïfe ©Jetai ben tit
et ©tpffe ®la§, font man bar
gmbet, fommer ber ftray en @nift; bringer
man berimob et
©tqffe @laê eder Saf i Seraring meb bet gnebne ©taS,
faaer man ingen ©nift.
Seb faalebeë blot at gttibe et ©ttjffe
®laé, oife ftg fuit faage ©nifter,
og ber er attfaa fun en ringe ©îœngbe Gleftricitet tilftebe; men naar man
bringer ® lab jet i Seraring meb et ©tpffe blanft ©Jetai, f. ©y, ©Jeëfing,
ber bog maa ligge paa ©laS eller 8af, famler Gleftriciteten
fig og blioer t
©Jeêfinget, ba ben iffe fan gaae igjennem ®la$ eller Saf. Sringer man nu
en etter anben
©jenftanb ben til ©Jetalïet, aifer ber ftg en ftor ®nift, og
man b»' ev en ftoerf Snittren,
og laber man fin finger eder nogenfombeïft
anben ©eet af fit Segente fomme teet ben til ©Jetalïet,
faler man, at ber til
ligemeb ©niften falger et ©lag. Gn jaaban Snbretning, font ben nu omtalte,
falbes en Gleftriceermaffine.
©en beftaaer af en ntnb ©laSffioe, font fait
breieS omfring, og font unber ©reir.ingeit
gnibeS af ©finbpuber eller af
©ilfetai; tœt oeb ©iben tjeraf bar matt ligefom en plaffe eller Gplinber af
blanft ©Jeêfing, fom er forftjnet meb
©pibfer paa ben ©ibe, ber oenber mob
©laêffioen, og fom ftaaer paa ©laëfabber; i benne famleg Gleftriciteten.
Seb anbre funftigere 3nbretniuger fan man
frembringe faa ftœrfe eleftriffe
©nifter, at ©t)r i et Øieblif funne brcebe« af bem, og bntnbbare ©ager
mon

'

antcenbeé.

Senjamin granflin, fom
ogfaa gjort fit ©amt ubobeligt
en eleftriff ©nift, og ©or
benffpett opfplbt af eleftriff
©Jaterie.

fig

oi

ttplig baoe

oeb at

omtalt

fom ©tatSmanb, bar
at Spuilben er

baoe fort Seoifet for,

,g>an forfcerbigebe

©rage af ©ilfetoi,
ber forøorigt oar inbrettet
paa famme ©Jaabe fom

be

en

©apirSbrager,

©rengene
at

tibt

boilfe

more

ftg

fafte i Seiret.

meb

©aa

©pibjen af ben tange ©tang
bejceftebe f)att en gernfpibS,
og
en

forneben lob ban binbe
ÇampegarnS ©nor, ber

naaebe

neb

tit

Oorbett.
ban

©il ©noren fnpttebe

©øgle, og fra benne
ban faa igjen en
grandi« meb ©rogen.
©ilfetraab ben til
fin
ba
at
beroeb
attraaebe
$aanb,
ban
famle Gleftriciteten gjennem fpampefnoren
neb i ©øglen, tbi ©ilfetraaben, faalænge ben forbleo tør, oilbe iffe føre ben
en

banbt

4

76
®n

oibere.

i Sommeren 1752 oar ber lummer Sorbentuft; granftin
et titte fpttué paa SDÎarten og lob ®ragen flige,
trat beu ooer bereS fpooeber, men naar granflin ratte .fjaattben

®ag

tog fin Søn nteb fig ub tit

üforbenffpen
®og fnart begpnbte £>ampetraaben?
ben tit Røgten, mærfebeS ingen ©nifî.
ütreoler at reife fig, tigefom fportreoler beocege ftg, naar be eteftrifeveê oeb en
granflin fatte atter finoen af fin ginger tit fRøgten, og
©leftriceerntaffine.
en ©nift fprang boni itnobe.
Segnen ftrømmebe neb, og ftebfe ftoer»
fee,
fere fremtom (Snifterne, tbi ben oaabe fpantpefnor bleo en bebre 2eber. gor«
mobningen oar faatebeS gjort tit SSiötjeb ; oeb gjentagne gorfog famtebe
granflin 2i)nmaterien i gtaffer, og be oirfebe futbftænbigt font be etettrifîe
gtafter, ber boobe oceret betjenbte fiben 1745.
3 tiåret 1755 inbrettebe granflin ben førfte Spnafteber, ibet bon
ütraabe at
ooenpaa ©pgningen opreifte en fovooen tilfpibfet Sernftang for oeb
lebe Spnet fra benne Stang Iangéttteb 23pgningen neb i forben etter enbttu
3 tiåret 1761 faae man for førfte ®aitg, bnoxtebeS et
bebre neb i 23aitbet.
i
'jßbitobetpbia, ber oar forfpnet meb en fjqnafteber, bteo ramt af 2t)«
jgjuuS
®e ©jenftanbe paa Serben, ber
net uben beroeb at titføieS minbfte Stabe.
tomme
i
berfor flaaer 2qnet bpp
nænneft;
iBeiret,
Sorbenffqerne
rage l)øiéft
pigft neb i ïræer, ïaarne og b»ie fimfe; men bet fotger ogfaa 2ufttræffet.
2Ran bør berfor atbvig i Sorbenoeir ftiCte ftg unber jræer, tbi ber er gaven
ftørft; betler itfe bor man lobe, ba bette foraarfager ïrert ; af famme ©runb
gjør man bebft i at lufte Spjetbet for Saffetoone og itfe at tabe SSinbuer ftaae
Sorbenen opftaaer oeb ben ftærfe Seoægetfe, boori Suften fætteS, uaar
aabne.
Spnet farer igjennettt ben, og fom længe taber ftg bove paa ©runb af (Sffoet
tPi fee attib îpnet, førenb oi bore Sorbetten,
eller ©jentpben mellem Sfqerne.
meb
3iummet
langt ftørre fpaftigbeb, enb Sqben; 2pfet
forbi Spfet gjennemtøber
tilbagelægger ooer 42000 SDiite i et Setunb, mebenê 2qbett i benne Sib tun
1100 gob.
naaer
Qo tængere Sib ber er mettem Sqnilben og Sfralbet,
befto tængere er Uoeivet borte, og oeb at tælle, boormange Secnnber ber for«
løber mettent begge, fan matt beregne Slfftauben ; 22 Secunberé tDieflentrum
—

1 9)tiit.
©n anbett tßirfning af ©teftricite.ten i

beregnet tit

2 uf ten er ben faafalbte ©IntS«
ilb, fom beftaaer af fmaa tpfenbe 2uer, ber fætte ftg paa fpibfe ©jenftanbe.
Søtnænbene fee bem ofte paa Sfibeneé 'Diaftev ; unbevtiben oife be fig ogfaa
paa

fpejieneé Øren,

ttaar

man

©alüaniême.

©aloaniêmen

fjorer

i tOiørfet.
(33erïin og &Ï.)

©leftriffc ïclcpa^ec.

ben
Sirt ©teftrkitet;
oifer ftg, naar man
laber to forftjellige ÜRetatter berøve binanben, og berfor falbeé ben ogfaa
93erøringé©teftriritet tit gorftjel fra ©nibning«©leftridteten, fom ooenfor er
omtalt,
gor at gjore tBerøring8»@teftridteten ftærfere bar man inbrettet for«
Slpparater, fom føre 9faon af ooltaiffe Støtter etter gatoaniffe

ftjettige

er

ett

77

©atterier.

©feget ofte beftaaer et gatoaniff ©atteri af fobberfagfer, fplbte
fortpnbebe ©prer; biëfe fiiHeg faalebeg, at en 3^Pl°^ e fa tu er ' ©e
roring meb ben forfte ^obberfagfe, trænger neb i ©pren i ben anben jobber
fagfe; ben ^infplabe, fant er favagt i ©erortng meb fobberfagfen ©r. 2,
trænger neb i ©gren i ben trebie fôobberfagfe, og faa frembeleg.
®en forfte
og ben fibfte fobberfagfe forfpneg ^oer meb en ^obbertraab, fom enten lobbeS
til fi'abfen etter paaffrueg.
©aabanne ^obbertraabe falbeg gatoanifte
Sebere; tl)i ben frembragte Gsleftricitet oifer ftg, naar be to Sebere nærmeg
til Ijinanben. ©ringer man begge Seberneg Snber i ©erbring meb fjitianben,
et ©fenneffe tager en af Mgfe i
fremfommer ber en lide Slbgnift, og
boer |)aanb
efterat $ænberne ere befugtebe, foler l)an 'en befpnberlig ©pftelfe
meb

/

,

i Sirmene.
©îeb

nœften

maae

ben

galoaniffe traft

fan man ubrette
ber er ganffe

ftjneé utrolige for ben,

mange

npttige ©ing,

ber

bermeb. ©tiffer
man f. Sy. begge Peberne neb i en
©æbffe, Ijoori ber er bleoen oploft ®ulb
eller Solo, og fænger en eller anben ©jenftarib af falanft ©fetal oeb ben ene
Seber, ba oil benne ©jenftanb efter fort ©ibg gorlob oære bleoen forgptbt eller
forfoloet, ibet at «Sulfaet eller ©oloet far ubffilt fig fra ©æbffen og fat fig
faft berpaa. Jpar man opløft tobberoitriol i ©æbffen, ubfïiüer ber fig tobber,
og laber man bette affatte fig i en gorm, faaer man tilfibft et (Stoffe tob
ber, ber er bannet efter formen.
©aa benne ©faabe fan man ffaffe fig
fortræffelige Slfftobninger af funftoærfer; feloe fünften falber man (Sal
o et n o p £ a f t i f.
©ager man et ©tpffe blobt Sera, f)efft en Sernboile, og omoifler bet
meb en f obbertraab, ber forft maa oœre omoiffet meb ©apir, Særreb eder
©ilfe, og fætter man berpaa begge ©ruabeng (Snber i ©erorittg meb be to
Sebere, ber fomme fra et gatoaniff ©atteri, blioer jernet ftray magnetiff og
fan tiltræffe anbei Sern.
®n faaban omoiflet Sernboile falbeg en ©teftro
magnet,
©aafnart man enten borttager ben ene eller ogfaa begge Seberne
fra bet galoaniffe ©atteri, opfører Sernet at oære magnetiff o; fan iffe bære
anbet Siern, men laber bet falbe.
©ore ©elegrapber ber i Sanbet beftaae af
en (Sleftromagnet,
fom oeb at omfrebfeg af ben galoaniffe ©trom bli
oer magnetiff, tiltræffer et Sinfer og beroeb trpffer en
©taalftift inb imob en
©apirftrimmel, fom foreg forbi oeb et ©lagg Ubroærf. ©aafnart ©trommen
afbrpbeg, gaae Slnferet og Stiften tilbage, og benne efterlaber en fpnlig gor
©et ftaaer nu i Slffenbereng ©lagt, enten fun at labe
bpbning i ©apiret.
©trommen oare et Øieblif eller noget længere ©ib; i forfte ©ilfalbe frem
bringer ©liften en ©rif, i fibfte en Streg, og af bigfe to ©ignafer banneg
Sllpbabetet faalebeö :
betpber e, ..i,
s,
t,
m,
a,
b ofo.
®er er beroeb tfær bet ©iærfelige, at ©ignaliferingen meb
Spnetg gart gaaer gjennem alle Slfftanbe, og bet er ligegplbigt, om bet gal
oaniffe ©atteri er 1 Slien eller 1000 ©file borte fra bet omoiflebe ©tpffe
Siern, naar blot febningerne paa intet ©teb ere afbrubte.
.

—

—

...

ubefjenbt

—

...

.—

78

ûf

oer

4

®en eteftriffe ©tremê Snboirfning paa ©îagnetnaaïen bteo
berømte Sanbêmanb f>anê (ït)riftian Ørffeb.

ferft opbaget

((Sfter 33erïtn

cg

SI.)

9îo(jle mœrfelige ÜBjerge.

^Bjergene,

ber fitart
bebctff'e Sorben paa

font langftrafte Sjœber, fnart font famtebe
forffjetïige Stebcr, ere fremftaaebe oeb Sorb
KobenS grabnife 9tffjøting. éftertjaanben font Sorbftoben nemlig affjøtebes
og en î>eet af benS inbre fmettebe ©îaSfe bertieb gif otier fra ben fttjbenbe
STilftanb til ben fafte $orm, forminbffebeS bens Sjœrne naturligt libt efter
tibt i Rumfang, og ben ftitinebe ©fat bleo beroeb for ftor i Sortjotb tit
benne.
gøtgen fjeraf oar ba igjen naturlig, at ©fatten etter Sorbfforpen
paa nogte ©teber fattf neb og tpaa anbre ©teber fføb fig i ©eiret, Ijoor
tieb ber bannebe fig Sotber, SRtjnfer og Sptjøiuiuger, meb anbre Ørb
©jergc paa oor StobcS Øtierftabe. 97aar et §@bte tørrer inb, bet oit fige,
at bet btioer ntittbre font Søtgc af bet inbetjotbte ©anbS ©ortbunftning,
ißaa en tignenbe
rpttfer og fotber bets f)ub fig i forff jetlige Retninger.
SRaabe gif bet ogfaa Sorbftoben; efterfom bens inbre iBZaSfe tieb Slffjøting
traf fig fammen, folbebe og bætiebe bens fafte ©forpe fig paa forff fettige
©teber, og fjeroeb fretnftob be førfte SSjerge paa ben tibtigere jetine og
eenSformige Øtierftabe.
©{eigenes Øoppe frembtjbe fæbtiantig et meget afoeptenbe Ubfcenbc.
Sammen af ©tjrenæerne ligner atbeteS et ©augbtab meb fine Øaffer, og
Spanierne betegne berfor ogfaa atminbetig en ©jergfjeebe tieb en taftet
2laS meb Satinet ©ierre, ber paa Øanff bettjber et ©ang.
ItperneS
SToppe nbmærfe fig enbnu mere tieb beres uregetma'Sfige og lunefulbe gor
mer, tftiitfet ogfaa be mange forffjettige 97a o ne attttjbe, fom ben inbføbte
©efotfning bentjtter for at ffjetne be forffjettige fünfter fra tjinanben.
SJîatt t)ører jetintigt i ett)Oert©jergtanb Ubtrtjf fom 97aate, Øautber, fporn,
Snabler, Suplcr ofti. antienbte font ©etegnetfer paa be forffjettige gjetbe,
ber i bereS pbre gorm minbe om en etter anben af bisfe tit ©ammen
tigning bentjttebe ©jenftanbe.
S Itpefjft'bcn finbeS iffe tangt fra tOfontbtanc ©jerget 5D7ont(£er0in,
ber nbntœrfer fig tieb en befpnbertig Sortn, ibetØoppen ligner en titfpibfet
tppramibe, tjois lobrette ©iber pift og fjer ere beberffebe meb ntiubre
©letfdjere, ber oeb SjetbfpibfenS gob forene fig tit en fammentjaengenbe,
breb og mægtig SiSmaSfe.
3J?ont(£ertiin bteti netop paa ®runb af benne
fin cienbommetige gorm tange anfeet for ntitgjamgetigt, inbtit bet i 1861
itjffebeS fire engetffe Øourifter at heftige bets Øop; men en førgelig ©e
gitientjeb, ber foftebe ffere af ©eeltagerne Sitiet, enbte beStiœrre benne for
tioone og briftige Ubflugt.
®c fReifenbe ttaaebe nemlig ©jergetS Øop
uben megen betljbetig SSanffetigtjeb, og efter i nogen Øib at fjaoc fjtiitet
fig heroppe begaue be fig atter paa ©ei nebab, efterat be førft fyatibe for
9)?aSfcr

79

©ifferïjebë ©ftjib tmnbet fig fantmen tneb fjinanbett beb et langt ©oug.
Uttber fftebftigningeit font imibiertib ben ene
©ngiœnber ttijeibigbiib tiï at
giibe ub paa et ©teb, ber bar et af be farïigfte og banffetigfte at pabfere,
og ijatt reb i gaibet aile be attbrc tneb fig.
©tt af gørerne, font gif
bagefter tneb fin ©on, Ijabbe bei ftrap ben lanbënœrbœrelfe at faftgjøre
©ttben af ©ouget tii en frentragenbe Sant af
Stippen, men 9îebet bar iffe
ftcvrft ttof tii at boere ©ægten af be foranbœrenbe ©erfoner; bet fprang
itu, og be tre af ©ngtœnberne og ben gører, font gif i ©pibfen for ©oget,
ftprtebe fra en §øibe af mere enb 3000 gob neb i Ifgrunben, i)bor bereb
Segemer biebe atbeleb f'nufte bcb i gaibet at ftøbe mob ben ene Slippe
efter ben anben.
©ianbt attbre 23jerg e af forunberitge gormer mærfeb ogfaa
©afef
bjerget, ber pæber fig neb Qnbiøbet af ©afeibat), en ©ugt, fom Itianter
fyaoet banner paa ©pbfiben af Ifrifaé ©eftfpft, og fom betragtet i ringe
Ifftanb paafalbenbe ligner et uppre liter. ©n af be mærfetigfte gormer,
uttber tjbiife Slipper fttnnc fremtræbe, er
©afaltbanneiferne. ©afalt er
en egen buifanff ©teenart, ber
paa mange ©teber fremtrccber i regelmäßige
priémetriffe ©øiier, font beeiê ftaae toet op tii fyinanben font piberne i et
Orgelbaerf, beeté ere ftabiebe obenpaa fjinattbett i forffjeilige ©tager, font
om be ffpibte en
©pgmefterb ©irffomljeb bereb ©itbtiben.
iSeftigningen af ©îontbïanc, ber er bet ijøiefte ©jerg i ©ttropa og
omtrent 14800 gob, er et goretagenbe, ber
nutilbagb ttbforeS faa ijpppigt,
at man omtrent fan regne
fprretpbe ©eføg paa bets ©op out låret,
og beb ißfjotcgrapijienb §}ætp par matt tut en

fom intereéfante ©rofpefter af ©jerget.
fomfDîeniteffer ijibinbtii Ijabe
betraabt, er en ©jergtop i

Çimaiapafjœben

©et

üBtetgbe ligefaa fmuffe
t)øiefte ©unît paa Sorben,

i bet inbre

Ifien ; men bi biiie i bet
gøigenbe fftibre ©eftigningen
af bet ijøie ©jerg ©tjimborajo
i ©pbamerifa, bet ijører tii
ben mægtige Inbeéfjæbe, ber
meb fine ©rene opfpiber en
ftor ©eet af 97orb og @pb
amcrifa.
©ettc ©jerg bteo
førft befteget af ben tpbffe
©ibenffabbmanb liepanber
fmmbotbt. Cebfaget af fin
©en Sonpianb, en ©panier
beb 37abn ©arto3 ©tontufar
og ttogie inbføbte ©eibifere
brob ijan ben22beSuni 1802

Ebintborajo.

80

Sporgenen op fra ©apiaftetten, ber tigger i en ftørre gængbebat mettem ben
ißeien git i Segpnbetfen ooer et jeont
ofttige Sjæbe af Stubeøbjergene.
og grabbiié opabftigenbc terrain, og om Slftenen »ar Setffabet enbnu fun
naaet tit 3mbianertanbøbpen Satpi, bcr tigger »eb Sfergetø gob.
©apia
fletten tigger tjenimob 10000 øjob oöer bet [titte ipa»S SSanbftabe, men
ffjønbt man enbnu jeontig fan træffe frobige Saftuøptanter og anbre tig
iteitbe fpbtanbffe SSæpter fift og fier paa ben, er ben bog attigetiet paa
©runb af ben jebntige ÜJÎattefroft uffiffet tit Stgerbprfning, og fet» be om
»anfcnbe gamafjorbe finbe trobø at bereö (gøgen fun fjetben mere enb et
tarøetigt Unberfotb paa biøfe faa magre ©ræSgange.
©en 23be forlob Çnmbotbt og Souptanb »eb ©aggrt) ganbøbtyen
(Satpi for at heftige (Sfgmborajo fra ben fpbofttige Sibe. ©errainet »eb
Soben af bette 33jerg beftaaer af ftere terraéfeformigt efter fjinanbcn føt
genbc ^øifletter, ber af beSnbfobte fatbeø 8 tan o S. ißaa®runb af bereø
futbfommen »anbrette ©ocrftabe ligne biéfe gtanoø nærmeft SBunben af en
ubtørret Sø og minbe tittige i bereé Ubfeenbe meget om Stepperne
i bet 3nbre af Stfien.
^tanteofcjten, ber paa mange Strøg er temmelig
fattig, beftaaer meeft af ©ræbarter, og ubmrerfer fig i bet £>ete naontig
©en aartige ÜBÎibbeltemperatur er trobø ben
»eb fin ftore (Senøformigtjeb.
9
enbnu
©raberø
SBarme etter mcb anbre Drb omtrent
betpbetige §øibe
ben famme font i ‘ißariS; men hætterne ere berimob fortptbøoiiS meget
fotbere enb i granfrig.
Oöenfor SiSgunptateauet, ber ligger 12100 f5ob o»er £>a»et, traf
ber fun er 125 Sob tang.
man btanbt aubet gjctbføen g)anaSondfa,
fun af og tit for be 9îei
enbnu
fig
©op
»ifte
(Sfjimbora^oø fneebebæffebe
ber
inbfjpttebe ben ganffe tæt, engang
fenbe, naar Sfperne og ©aagen,
©a Setffabet
imellem ffitte fig noget og aabnebe bem fri Ubfigt bertit.
l)a»bc naaet en Çoibe af 13930 gob, bte»e ©eettagerne paa ©runb af ben
ftore SØinøfe Snee, bcr »ar fatben ©agen iforoeien, uøbte tit at ftige af
bereø iDiuutbpr og eftertabe bem uttbcr Seoogtning tit ïïiebtouren ben
paaføtgenbe ©ag.
©ufinbe gob ouenfor Søen g)anaSoncf)a forfüinber ettfbert Spor af
ißtanteoa’jct, fom bebæffer §øiftetterneø 3orbbunb, og man træffer fra nu
af fun nøgne Stippeüægge og ben eüige Snee. ißaa enfette Steber frent
træbe Slipperne i gorm af tpnbe og urcgetmœêfigt bannebe Søiter, ber,
betragtebe i 2tfftanb, ffuffettbe ligne en Sfoo af ubgaaebe, tuen enbnu iffe
omftljrtebe ©ræer.
iPaa ben anben Sibe af bisfe mørffar»ebe og forunbertigt formebe
Stippemaøfer traf man en meget fmat gjetbfam, fom man »ar nøbfaget
tit at følge, ffoiø man »irfetig »itbe naae op tit ©oppen af Stjimborajo,
ba Sneen, ber bebæffebe be anbre Siber af ©jerget, »ar altfor friff og
©en foimlenbe Sti bteo
btøb tit, at man turbe »ooe at betræbe ben.
efterljaanben [mattere og [mattere, og gjetbfammen t)æ»ebe fig tilfibft næften
ganffe lobret i ïkiret. ©a ©ogct Ijaobe naaet en £øibc af 16125 ©ob,
om

81

af grpgt for be nteb ben otbere SSeftigning forbnnbne garer
©efoærligpeber iffe folge længere nteb, og bet IpffebeS lun be Dîeifenbe
faae en af bent, en üDïeftitS oeb Staon ©amSuan, til at lebfage bent

otlbe gørerne
og
at

Oibere.

for ben tpffe og uigfennemfigtige Saage, ber inbppllebe
bisfe legioner, Itjïfebeê bet bent bog i Sßirfeligpeben nteb ntegen gare
at fontme pøiere op, enb be felo paobe oentet.
gfelblantmen, font be fulgte,
oar paa flere ©teber tun 8 til 10 Sommer Preb, og be Sttbføbte lalbte
ben berfor ret betegnenbe cuchilla, poitfet paa Sanft betpber Øxpggen af
en Unie,
^aa ben oenftre ©ibc af ben fanbteS ber en ©fraaning af 30
©råbers ^elbning, behæftet nteb fpeilglat, paarbfroSfen ©nec, og tilpøire
gabebe ber en Slfgrunb af 1000 gobs Spbbe, i Suitben af poitfcn ber
ragebe en SDîœngbe lobrette filtppcfpibfer op. „S3i gif bog alltgeoel, figer
Çutnbolbt, nteb legemet bøiet ooer ntob benne ©ibe; tpi garerne oeb at
ftprte ttcb fpnteS os i Sßtrfeligl)eben ftørre paa ben oenftre ©ibe, ba man
per tffe engang paobe ben Uboet til greife, fom flippernes fremftaaenbe
Éanter og iljeonpeber frembøb, og bet ooerflabiffe Sislag peller næppe oitbe
paoe rcbbet oS fra at blioe fulbftænbigt begraone i ©neen."
SSeftigningen bleo imiblertib titfibft ettbnu farligere og Oanffeligere.
flippemaSfen, fom be Dîeifettbe paobe unber beres gøbber, oifte fig mere
og mere løs og ufifter og gif tillige faa brat opab, at be oftemaatte tage
baabe §ænber og gøbber tilpjælp meb gare for poert Øieblif at faare fig,
naar be grebe fat i be ffarpc fremragenbe gjelbfanter.
Se maatte gaae
fremab een for een og fole fig for oeb etpoert npt ©fribt, be gjorbe, ba
ber ofte løSnebe fig ftore ©tpffer af fItppentaSfen, ooer poilfen SSeien
gif, naar be fatte gøbberne paa ben.
Seeltagerne i dppebitionen begpnbte nu alle at libe af ben faafalbte
„©jergfpge", ber blanbt Stnbet gioer fig tilfjenbe oeb Qoalme, Silbøieligpeb
til træfning og en eienbommeltg §)ooebfotmmel, Sen inbføbte gører, fom
iffe paobe labet fig afffræffe af garerne beb Seftigningen, leb ettbnu mere
af bisfe Stlfœlbe, enb be europæiffe Sîeifenbe. £>oS bem alle bløbte baabe
Sanbfjøbet og Sæberne, og Øtnene bleoe famtibig ttnberløbne af S31ob.
iJ3aa bet perbeffreone ißunft af ©eftigningen ffilte be ©fper, ber
inbppllebe Soppen af dpimbora^o, fig plubfelig ligefom oeb et Srplleflag,
og SSjergetS afrmtbebe ©pibs traabte faalebeS uoentet frem meb flare og
tpbelige Ømribs. gjelbfammen bleo nu tidige brebere, og oore Uteifenbe
trængte berfor fremab meb forøget SOÎob og SillibSfulbpeb, ba en Slfgruttb
af 500 gobs Spbbe og 60 til 70 gobS ©rebe plubfelig albeleS paabløft
fpærrebe bem SSeien. Set Oar ligefaa umuligt at flippe oüer benne $løft
oeb at omgaae ben fom oeb at ftige neb i ben, ba ben npfalbne ©nee,
fom bebæffebe SSæggette og ©fraaningerne, oar altfor løs og eftergioenbe
til, at man turbe oooe fig ub paa ben, og ©elffabet maatte berfor, faa
nøbig bet ogfaa btlbe, beqoemme fig til at afbrpbe Souren og oenbe om.
Sa Çtrnlen for poert Øieblif, ber gif, bleo mere og mere ober»
gi! Srobs

alt i

6

82
nmatte ben fiffe Sarabane atter tcenfe paa tilbagetoget, ber fïete
ab ben famine 3$ei, fom man fyabbe fulgt mtberøptouren, men maattefore
gaae meb ben tjberfte ®rab af gorfigtigffeb. ©c Sîcifenbe fjabbe nccppe begrubt
ber
at ftige ncbab, for ber inbfanbt fig et bolbfomt ^agelbeir,

truffen,

|oortif

fnart ffuttcbe fig et ftocrft ©neefalb. ©ncen bebceffebe i Çebet af en fort
©ib gjefbet faa ttjft, at ben naaebe bem inbtif op ober Sfnfferne, og 9îeb
ftigningen bfcb naturlig enb mere banffefiggjort Ijerbeb. Omtrent Stoffen
to fpffcbeê bet imiblertib ^umbolbt og SSonpfanb igjen at finbe bereê gø
rere og SJfuufbtjrene, fom be babbe labet blibe tilbage paa bet ©teb, ^bor
©neegrœnbfen begpnbtc.
Øgfaa t Sffrifa finbeê !)øte SSjevge, faafebeê finbeö et tßjergfanb
unbcr 3Qrqbator; bet er for faa 2lar fiben hiebet opbaget af engefffe Sfîiës
ftonaher, ber iffe fcfb auftiffebe noget SBeftigningbforfog ; men be Qnbfobte
fortalte bem, at be engang bare ftegne op ifßjergene og Ijabbe taget noget
af ben fjbtbe SDÎaêfe, font be fanbt ber, meb fig tilbage; be bare bfebne
Ijeilig oberraffebe beb paa Silbagebeien at fee ben forbanbfe fig tif SSanb.
giere af bem bare beéubcn fomne tilbage meb groft i Çœnber og gobber,
fom be anfaae for et SScerf af be ber fjerffenbe onbe Slanber.
(SorbHoben efter ©çnbfloben.)

Amerikas Sletter.

Umaadelige
Opholdssteder
Dyr.
ved

Vi
andre

for

kunne

Navne,

Strækninger
talrige

i Amerika

Flokke af

kalde dem

Amerikas

Steppelande,

i Nordamerika kaldes
De

øde og ubeboede,
Boffeler og andre
men de betegnes der

Slettelande,
Heste, Køer,

ere

vilde

og Savanner, i
ofte til de store Floder

de Prairier

grændse
Gange saa stort som hele DanDe ere bevoxede enten med Klover, Tidsler eller Krat, men som
mark.
oftest med umaadelig høit Græs, der henvisner om Sommeren, og hvor de
skrækkeligste Ildebrande da kunne rase til Skræk og Ulykke for de forFør Europæernes Ankomst laae disse Sletter aldeles ubenyttede;
vildede Dyr.
Spanierne førte Heste herover, og der fortælles, at de ved disse ubekjendte
Dyr satte de Indfødte i større Skræk end ved deres Skydevaaben; nogle
Afkommet fra
Ryttere vare derfor istand til at slaae Tusinder paa Flugt.
disse spanske Heste bar formeret sig i den utroligste Grad i de vidtDette bar foranlediget, at nogle indfødte Indianerudstrakte Pampassletter.
stammer have valgt Stepperne til Opholdssted, siden de ere blevue fortrolige
med Hesten.
Steppen er bleven dem saa kjær, at de end ikke forlade
Nogle leve nu af
den i Regntiden, men bygge sig Boliger i Træerne.
Hestekjød, tilbringe den største Deel af deres Liv i Saddelen, og paa deres
Fra det 15de
Grave opstilles den udstoppede Hud af deres Yndlingshest.
Aar bestiger Ynglingen sin Hest, sætter den i stærk Galop og med Lassoen
Sydamerika
og indtage

Lianos og

et

Fladerum,

Pampas.
der

vist

er

20

83
Denne
Strudsen, Lamaen og den vilde Hest.
lang Læderrem, hvis ene Ende er fastgjort til
Det er et herligt Syn, naar en Indfødt i en udfordrende StilSaddelen.
ling, med tilhagebøiet
Hoved, ligesom naglet
til Dyret, der bærer ham,
forfølger en vild Hest
og med Lynets Fart jager
den gjennem Krat, Sletter og Moser.
Endelig
naaer han den,
svinger
Slyngen i store Bugter
omkring sit Hoved ogkaster den med beundringseste
e
^ a ® t P aa T
værdig Nøiagtighed over
Been
eller han tilsnører
om
sit Bytte, idet han enten slynger den
Dyrets
dets Hals og derved standser det pludseligt midt i dets voldsomste Løb.
Detle Vaaben bruges ikke alene til Jagten efter vilde Heste; ogsaa Daadyret, Pantheren, ja selve Tigeren falde ofte, hildet af de fængslende
Løkker, hvis Kraft er saa stor, at det forfulgte Dyrs Been tidt knækkes
ved Rykket.

i Haanden
Lasso

er

forfølger

han

30 til 35

en

Fod

'

,

Bevægelser

i Verdenshavet

(Golfstrømmen.
Havets

Ebbe og

Flod.).

som
Landets
samme Uregelmæssigheder,
sine
Lavsine
Landet
Dale,
og
Bjergkjæder
ligesom
Overflade;
lande og Højsletter; paa enkelte Steder i Atlanterhavet er der først fundet
Men endnu mærkeligere for os ere de
Bund paa 50,000 Fods Dybde.
Bevægelser, der lade sig iagttage paa Havets Overflade, nemlig især
Hvad Strømningerne angaaer, da
Strømningerne og Tidevandet.
er Havet gjennemfuret af rindende Vandmasser, der have deres fortsatte
og
bestemte Gang paa lignende Maade, som Floderne gjennemstrømme Landjorden.
Aarsagerne hertil ere mange, men dog især den forskjellige
Varmegrad, Vandet besidder, idet de koldere og derved tungere Vandlag
Vandet
søge Havets Bund, medens de varmere Vandlag søge Overfladen.
fra de iisopfyldte Polarhave synker i Dybet og danner kolde Strømme, der
følge Havets Bund mod Vest og Syd til Egnene ved Æqvator, hvorfra de
igjen udsendes som varme Vandmasser og følge Overfladen mod Nord og
der
Den mærkeligste af disse varme Havfloder er G o 1 fs trø m m e n
Øst.
har sin første Oprindelse fra den almindelige Æqvatorialslrøm, som gaaer
under Æqvator fra Afrikas Vestkyst mod Østspidsen af Sydamerika; den
Her
bliver dog først ret fremtrædende ved Øen Kuba og Halvøen Florida.
thi dyb og majestætisk, som ingen
svarer Golfstrømmen især til sit Navn;

Bund

fremviser de

det har

,

6

—1—

r-'T—

mm

—

84
Flod paa den faste Jord, gjennemskjærer den Havet og
ved en dyb Indigofarve, saa man kan see, at et Skib

ligger
følger

i
i

almindelige Havvand og med den anden
lang Strækning den amerikanske Kyst, men

det
en

gjør sig kjendelig
med sin

Side

ene

Den

i Strømmen.
bøier da

imod Øst

til hvilke den fører
naaer tildeels hen til de vestlige Lande i Europa,
Columbus
adskillige mærkelige Gjenstande fra det amerikanske Fastland.
kom netop paa den Tanke, at der maatte findes et hidtil ukjendt Land i
Vesten, derved, at Grene af fremmede Træer og Lig af kobberrøde Men-

og

Paa det smalleste Sted har
nesker kom drivende til Europa.
kun en Brede paa 7 Mile, men udvider sig efterhaanden til en

Dens største Hastighed er 1
indtil 150 Mile.
i Timen og tilsidst kun 2, 3 eller flere Miil i
Golfstrømmen udøver

Vestkyst

de milde

Vinde,

en

stor

aabner

Miil i

senere

^

Miil

Døgnet.

Indflydelse.
Europas

alle

Timen,

Strømmen
Brede af

Den

giver

Vesthavne

Europas
Nordcap
Europas Ky-

hele

indtil

hele Aaret rundt og holder Havets store lismasser fjernt fra
ster.
Vi fatte dens Indflydelse, naar vi betænke, at Labradors

lisregioner
Plymouth, hvor Myrther og Laurbær hele
Aaret staae i det Frie.
Ny-York, der ligger sydligere end Rom, har en
koldere Vinter end Bergen i Norge, der ligger næsten 300 Mile nordligere,
men hvor endog Kirsebærtræet kan dyrkes med Held.
Overordentlige Forandringer vilde foregaae med vort Klima, hvis Panamatangen ved en Jordligge

under

samme

Brede

som

revolution blev gjennembrudt, saa at den store atlantiske Vandhvirvel hørte
op ; de nordeuropæiske Lande maatte blive maaskee evige Sneemarker,
vel næsten ubeboelige.
Tidevandet eller Ebbe og Flod er en anden mærkelig Bevægelse i
Verdenshavet og fremstaaer ved Maanens tiltrækkende Kraft, der til visse
Tider løfter Vandet op som en Flodbølge og til bestemte Tider atter lader
det falde.
Der gaaer saaledes i Gjennemsnit 12 Timer og 24 Minuter fra
den

Flodlid til den anden.

Floden kommer hver Dag noget senere,
Ny- og Fuldmaane, til hvilke Tider Maanen
hurtigst fuldender sin tilsyneladende daglige Omdreining omkring Jorden.
I de Søhavne, hvor Ebbe og Flod ere stærke, flyde Skibene paa Vandet
den ene Halvdeel af Dagen; men i den anden Halvdeel ligge de halvt omvæltede paa Dyndet.
Vandstanden kan ved Flodtid hæve sig som oftest
fra 7 til 15 Fod, dog paa sine Steder endog til 40 Fod.
Ebbetiden er en
behagelig Tid for Born, der da kunne more sig med at lege paa den tørre
Havbund, samle Muslinger og fiske, indtil Floden atter jager dem paa Land.
Naar Floden stiger samtidigt med en heftig Storm fra en bestemt Vindretning, paafølge ofte skrækkelige Oversvømmelser.
Da Vandet let kan sættes i Bevægelse, er det naturligt, at Vinden
frembringer større eller mindre Bølger, efter Vindens Voldsomhed og Havets
Størrelse og Dybde.
I stærke Storme optaarne Bølgerne sig til en Høide af 30
Fod ; derpaa styrte de ned med utrolig Kraft og knuse Alt, hvad de træffe.
ene

Forskjellen

er

mindst

under

85

SSanbfalbet

beb

SKiagaro.

Sïiagarafloben

er

et

8eb af ben ftore St. 8atb

rengeflob i 9'iorbanterifa, er
7-f SOÎtil fang og egentlig
fitn Ifføbet fra (Srie- tit
Øn tar tof øen paa ©rænbfen
Sanaba og gri
ftaterne. ©en banner 3or
ben« ftørfte Sanbfafb, ybor

nteffent

en

33anbma«fe,

omtrent 100

tJJHllioner Sønber SSanb i

Simen, fttjrter fig fra Slip
pett neb i 165 ff ob« ©tjbbe.

éarmen fra
tjørc«

i

Éfftanb,

bøoenbe i

33anbet

fan

omtrent 8 SJlile«
men oirfer iffe be

IRærljeben af f$al

bet, Øret føler iffe nogen

fmertefig gornemmelfe; felt»
fige oeb fRanben fan man
fortfoette (Samtalen, og man
befjøber iffe at jjæbe Stem
SBanbfatbet »eb Sftiagara.
©er gibe«
men fijnberfigt.
Sntet paa Sorben, ber fan fammenligne« beb benne brufenbe 8t)b ; ber er
Sntet, font fan forfjøie eller forminbffe ben« Styrte; man bil funne yøre
ben mibt nttber en Sßulfan« Sorben, og bog oberbøber ben iffe en Spurb«
SSeb ett 0, fom falbe« ©ebeøen, er 33anbma«fett beelt i to

Qbibbren.
©ele og to

forffjellige galb, Ijboraf

bet

ftørfte, Çefteffofalbet,

er

2200

§ob

brebt og fttjrter neb i et bybt Slippefbcelg ; bet amerifanffe jftalb, ber er
1200 gob brebt, fttjrter neb paa ©rubftyffer af Slipper og ftrøntmer ber«
fra yen til fpobebmaêfen. Nærmer man fig SSanbfalbet, ftaaer man mibt
i en fpbirbel af Sfurn, og ben btjbe Slfgrunb, be morfe Slipper, SSanbet«
frygtelige Sebægclfer, og bet bcrlbige Sttlber frcmfalber Sîaebfcl yo« S8e
SDÎan fan gaae fjeelt inb unber ben fremfprublenbe SSanbmaéfe,
ffuerett.
man
og man fommer berbeb inb paa cn fmal og fugtig Slipperanb, ybor
Ijar Slippen Ijamgenbe ober fit §obeb, en lobret SBreg bag fig og foran
Øber til ©ebenen fører en mærfbeerbig S3ro.
fig bet flare SSaitbtceppe.
øett er bebreffet meb Sfob og nteb Spabferegange; fra Øen er lagt et
fremfpringenbe langt Dîœfbccrf, ber meb ben ene Gsnbe fbæber i Sttften, og
Ijoor man ftaaer mibt ober fpcfteffofalbet.
§erfra Ijar en bi« Samuel
^3 a tfclj gjort bet mærfbetrbige Snnftfttjffe, at fjan yar fttjrtet fig neb i
©beriget og er bog buffet lyffefig op igjen. gørenb yan bobebe Springet,

86

ubfaftcbe f)an førft en ©jørneunge, og benneø uffabte og fnartige Oitbage
fomft goo pant ©lob. SDîert bet førfte petbige Sooefpit gjorbe pam ober
mobig; ba pan gientog gonget onben ®ang, forbteb pan i ©pbet og
faaeø atbrig mere.
Omtrent 30,000 ©eifeube beføge aartig ©iagarafatbet for at betragte
bette ben npe Serbenø ftorfte ©atitritnber. ©n betpbelig Stab meb pnbige
Siltaer og ©arfer par begtjixbt at reife fig i Sanbfatbetø ©ærpeb.

©ufferrøret og

®>nfferrøret
§øibefra

6 tit 12,

tit 20 gob

og

naaer

en

ftunbominb

maa

©laaneber for at

©itfferljøften.

bope i 14

fin rette
Uboitting og ©îobenpeb. ©lan
par meent, at ©uf ferrøret oft»
rinbetigt flammer fra Øftiitbien
i ben gamte Serben ; men man
Oit ogfaa pabe fnnbet bilbt
boçenbe ©tanter beraf iStmerifa.
©u er Seftinbien ^obebptabfen
for ©uff'errørøabten. Slrbeibet
beb ©prfitingeit beførgeø beb
©egerftabcr. ©tantenø øoerfte
©fub maae førft bortffæreø
fra bet gute, mobne ©ør, og
berpaa ooerffæreø Sløret beb
3orben meb

naae

en bertit inbrettet
frum Snin, fjetft nteb et enefte
©nit.
Stnbre ©cgere afffcrre
ba ©tabene, fom i gorbinbetfe
meb tibt afffummet ©ttffer
gibe et nœrenbe gober for Sefte,
©ulfetrøret.
9©øter og Çornqbccg; tpi fetb
©biin og gjerfreaturer funne febeø meb ©ufferaffatb.
©ufferet inbepotbcr
nemlig meget ©æringøftof, og naar ber titftebeø ©egrene Øittabetfc tit at
fpife af ©uffcrrørct, pbitfet font oftcft ittbrømmeø bem i ipoftenø Oib., ba
feeø bet, pbortebeø ubtærebe, foage og fpge ©egere i fort Øib fuitnc for
pngeø og tigefont omffabeø tit mje ©Icnncffer; ©pqbommcn biger, gioøfraftett
baagner, og meb bet tegemtige Sctoa-re bettber 8iø og Ubtrijf af Øitfrebøpeb
tilbage i be flappe Orref.
©et afffaarnc ©ufferrør maa iffe Ifenltgge roligt i 24 Slimer, tpi
ba inbtræber en ffabetig ©jæring, og berfor bringet bet ftrap tit ©lotten

87

for at tnufeb og pvcbfeb. ©aften, ber fremïomttter beb grebningen, btiber
førft togt og afftummet, bernæft atter togt og herefter faaer ben en %iU
§erfra
fcetning af Sattoanb og ©pebtob for at ftitteb ocb 23iinfprett.
tommeb ben i Sar, og ben berfra afftoenbe flpbenbe ©eet, ber par faaet
en bruunrøb garbe af SDçebtobet, fatbeb SRetabfa etter ©trup, pooraf ber
©e
tgjen efter eu ©jœring fan beftittereë 9îum etter ©ufferbrcenbeoitn.
faftere ©ete, ber btioe titbage i Sarret, fatbeS fRaafutfer og forfenbeb,
bet er titftræffetig tørret, tit (Suropa for pbertigere at renfeb t
itaar
©ufferraffinaberierne. (5n ©ufferptantning tan aartig gioe et meget ftort
Ubbptte; nten ©prfttittgett er itbfat for mange itforubfete SSanffetigfjeber;
Drtaner, Orm, SRotter, ©uffermprcr og Stben titintetgjore faa ofte be
tjønnefte gorpaabttinger. ißaa abftittige ©er potbeb ber tpnbige fRotte»
IRøret tan let
cegere, ba Sattene iffe formaae at ubfplbe benne ©jencfte.
"omme i Srattb og brænber hurtigt; et 8prt, en titte ©nift par ofte i.Çaft
nebbrubt "§aabet om ben rigefte tpøft.

Bomuld.

Flere Planter, f. Ex.
Kjæruld, bære
en Slags Uld, hvis Bestem-

Tidsler og

for selve Planten
Frøkornene derved
skulle spredes af Vinden
til videre
Forplantning.
Bomulden ligger paa samme
Maade omkring Bomuldsplanternes Frø. Bomuldsplanterne ere tiere forskjellige Slags; de voxe
baade som Urter, Buske og
Træer; de dyrkes i det

melse

er, at

hede

Jordbælte,

saasom i

China, Nordamerika, Lilleasien, Ægypten,

Bomuldsplanten.

Græken-

land og de sydligste Dele
af Spanien og Italien.
I
Ostindien har man vistnok
benyttet Bomulden længe
før Christi Fødsel, thi Ilerodot, som levede i det
femte
Aarhundrede
før
Christus, beretter, at In-

88
«lierne havde en Plante, som istedetfor Frugt bar Uld, ligesom Faareuld,
finere og bedre, og deraf lavede de deres Klæder.
At man ogsaa
tidligt liar bragt Fabrikationen af Bomuldstøier til stor Fuldkommenhed
viser en Beretning fra to arabiske Reisende i det 9de Aarhundrede: „De
havde seet et Slags Toi af Bomuld, som blev kaldt Musselin og næsten
var saa tyndt som Spindelvæv, thi en heel Klædning kunde trækkes igjennem en Fingerring.“
En nyere Reisende omtaler Musselin af en saadan
Fiinhed, at det, „lagt paa en Eng og vædet af Duggen, bliver ganske
usynligt“, østerlandske Digtere have derfor ogsaa kaldt Musselin „vævet
men

Vind“.

Forbruget af Bomuldstøier er tiltaget i en forbausende Grad, og hertil
engelske Fabrikker bidraget det Væsentligste ; thi ved Hjælp af en
Spindemaskine kan et Menneske spinde mere paa een Dag, end den Hithave de

kan spinde paa sin Teen et heelt Aar. Forskjellen er stor,
og man har beregnet, at hvis det, de engelske Maskiner forarbeide, skulde
udføres ved Menneskehænder, maatte hvert 5te Menneske i hele Europa
arbeide i Bomuld.
Ved Bomuldsindustrien have Maskinerne ret synligen
viist deres Magt og godtgjort deres Fordele.
Saaledes medførte den hurtige
og billige Produktion en hurtig Afsætning og en forøget Søgning efter denne
Artikel.
Bomuldsavlen udvidede sig navnlig i Amerika i en utrolig Grad,
har givet Arbeide og Brød for Utallige, og dette samtidigt med, at Klædedragten hos os er bleven billigere.

tigste Chineser

-

lorcilüer og

toralbamielfer.

SJlcffcm

Stmerifa og Stufiratien træffe ot paa en Diæffe af Øer af
en ganffe færegen ©ejïaffeuljeb.
®e beftaae fæboanligt af en Dîing, ber
t)ar tagt fig fom en ©amning og i tDîibtcn bannet en ftørre etter rninbre
@o, ofte tneb et titte Sitblob, tjoor Øfibe funne tobe inb fom paa en
ÇîaôneptabS. Øen frebsformige ©amning tatbeS Stttot, bet inbeftuttebe
©anb en Sagune. Dtingøer ere font ofteft meget finale
unbtagetfesoiis
bog ogfaa ftnnbom en îjeet SDîiit i ©reben —, og font ofteft fane tun
—

nogte enfette ©røbfrugttrcrer etter tillige maaffee nogte faa ißatmetraer
robfæftet fig paa ben tørre Satf'maSfe. lltigeoet ere mange af bisfe Diittg
øer bebocbe, ntett be tunne ofte tun ernære 1, 2, 3 etter flere gamitier.
©iltager ©efotfttingen, maa ctt Uboanbring ftnbe @teb, og bette ffeer paa
ben SDÎaabe, at f. Grç. et ©ar ©ufin af ben ijitgre ©efotfning befatter et
©ar ©aabe, f)Oor be gioefig tit©riis for ©trom ogSotger for at fafteS tjen
©aa nogte af bisfe Øer ftat bet ogfaa bære ©ebtægt,
paa en attbeu 0.
at ingen tDîober maa føbe flere enb tre ©ørn; SDÎoberen maa feto bræbe
be ©ørn, tjun føber ttboocr bette ÜIntat.
3fær beitnbre oi bisfe Øer, forbi bet oeb titftrætfctige ©ebifer er
gobtgjort, at be ere fremoojebe, og mange ettbntt beftanbigt ooj;e frem af

;

RSBHBB

...

89
et ©fabntngëtiœrï af fmaa ttæften ufijnïtge, ftiimagtige Sorat
bpr, af ©tørretfe fora et Snappenaatëtjotieb. ©iêfe ooe bereë ©jerning i
bet frifïe ©ofgeftag t b et oarmere Sorbbœtte; be t)øre tit botyperne, ub
ftræffe bereê Sangearme efter ^atieté uftyntige ©fabninger, Sufufiottébtjr,
og itbfoebe en Satfmaêfe, ïjüoraf be banne bereê Jpttfe, fora oi ïatbe So
ratter,
©e unge ißoüjper føge ncmtig forft et ©teb, tjüor be binbe fig
faft, og ïjtiert ©pr bpgger fig fin egen tilte Saftning, ©et ntaa forbaufe
oê, at ©pr, faa fmaa, at ber rumines ©ufinber paa en Qoabrattomme,
forntaae at ofobtjgge tjete Øer mibt i bet ftore oitbe Océan, tjôor bet btioer
oë fpnttgt, at bet per er SJfautgben og Oiben, ber opfører Strbeiber i
©tørretfe og Omfang tangt otier be ©rœnbfer, font bet oar mutigt for
fOîenneffefræfter oeb ©antpenS og atte bereë iDîafïinerê §jœtp at futb
bringe.
©ufittbc Star itbgjøre for og et ftort ©ibërum, men for 3orben
og benS ©annctfe er et Startufinbe if'f'e et ftørre ©ibëmaat enb eet SOtinut

§abe fora

for

et

fOîennefletiti.

@n Soratø.

23eb mange Øer tianffetiggjøreS ©eitabfen tieb biëfe tiopenbe Sorat
bannetfer, ibet ber fremftaae Soratreo og Soratbanfer, og bet oifer fig, at
mebenê mange Soratøer pœoe fig og ere i Srembœçt, begpnbe anbre at
fcenfe fig unber ben ooycnbe Sprbe, font ißtantetiüet, ©pretioet og 3orb
bannetfen efterpaanben fammeubpnger; tpi ben bøbe Soratmaêfe frugtbar
gføres forft tieb ©œbfroet maaffee af falmer ofti., font SBotgen opfafter;
bernœft ffoffe Sugte fig paa Øen, Sßanbet affætter forffjetïige (Stoffer og
en Sorb etter fOîutbbannetfe btioer faatebeë begpnbt.
33eb ftore Sorbomtiœttninger ere SoratntaSfer fomne inb i bet fafte
8anb; tii patie et (gjçempet paa eu Soralbaffe tieb Sa pø i ©jœttanb.

IlMIIifWi

1

mmm

11

:

pr

■

;

■

:••

pppr

90

«Søfugle
Sftan fortætter

i

om

SUininkltgljei)
SlnterifaS

og

^ingitincrttc.

gugtebrimmet,

om

utjpre ©bærme af

ber beb bereé gorbireife funne forntørfe ©olen i fCere Sinter,
og bog er bet tbibtfomt, om ©fob og SJÎarf ernære faa mange fjerebe
©fabninger, font bet fijïertge §ab ; ttji entjber 0 i bet umaabetige Ocean,
entjber Stippe, ber tjæber fig op ober SSanbfpeitet er et Øitftugtfteb for
SDîpriaber af ©ofugte. Søfuglene fpilte en betpbetig 9îotte i bet oceanfle
8ib, be bætte ogfaa bor SntereSfe i Ijøi ®rab beb ben SRptte, fom bc pbe
äRangt et tilte Øfotf tan atene taffe bem for ©tørftebeten
SRenneffette.
og f)bor bigtig er iffe ©uattoen bleben i ben npere
af fit

SBanbrebuer,

Øtb i

éibSunberljotb,
(guropa.

33i omtale
etter

fjer fun

en

enfett 3trt af

©øfugtene, nemlig Pinguinen

gebtgaafen.

Sagt paa Jptngutner.

(Raar Pinguinen fbømmer i ipabet, buffer ben faa fjurtigt op og
forfbinber igjen faa ptubfetigt unber (Bølgerne, at bet beb bet førfte (Blif
iffe er muligt at abffitte ben fra en gift; ttji ben (aber fun ipobebet fournie
titfpne, og ben fbømmer berfor meb en faaban fntrtigljeb og Itbtjotbentjeb,
at ben gjør mangen giff titffamme; ofte finbeé ben berfor ogfaa ober 200
SRite fra bet atternærmefte 8anb.
gorøbrigt opfjotbe bisfe befpnbertige
ben
baabe
og ben fpbtige (patbfugteS fjernere
norbtige
paa
gugte fig
érebegraber, ofte t)bor ber iffe er ©por af (ßtantetib. ©eopfptbe ftnnbom
©ereë tjæStige ©frig gjør man fig
en ubeboet 0 i utænfetige SDîaSfer.
at bcreS istemme i ©tprfe og
man beeb,
en goreftitting om, naar
i
bcreS
meb
Rærtjeb er uftøggetigt ogfaa
øptjotbet
§ÉfetetS.
Stang fappeé
beb ben frpgtetige ©tant af bet btjbe ©uanotag, fom i StartufinberS Søb

91
bannet

Ditpotbéfteber. gattlanbéøevne brimte af ißin
og hpøften fortabe biéfe Dpr bereé §uter om
borgenen, og om Sftermibbagen begibe be ftg ub paa Çabet for at fiffe.
(Sfferat be bepørigt pabe fptbt bereé SJiabe, btibe be enbnn ftaaenbe nogen
Dib i gtoffe paa Spften, tnebetté ben ene foger at ooerbøoe ben anben
meb fit Sfrig.
Saafnart Ungerne ere blenne ftore nof, fortaber pete
Droppen Derne og begioer fig ub paa bet aabne £>ab; Sngett beeb, pbor
pen Doget ganer. De Søfarenbe troe, at be titbringe Sinteren paa Søen.
SDÎan par beregnet, at be paa Satftanbéøerne febenbe spingitiner bagtig
bepeue 50,000 S im & Sifï tit bercé Unberpotb; tpi gugtené ©raabigpeb
er onerorbenttig, be
maae ofte
igjen fafte ben Søbe op, be pabe npbt i
Dnermaat; bereé futbe 3)îaoe inbepotber iffe minbre enb to ißunb. |tbor
fifferigt maa bet §ab iffe bære, ber ernærer en faabait §ær af ©jæfter!
ißingitinen tægger fun et enefte §©g; bené Sjøb, font iffe fmager itbe, er
fort ; ben beffptteê mob Siépabeté lïutbe foruben beb fine tætte Sier tillige
af en tpf unber ipuben liggettbe Sebtpnbe; ben fan beie penbeb 80
Remanerne potbe ben fom fmuébpr, tpi ben taber fig let tæmme, btiber
Det er et morfomt Spn,
meget tro og følger fin §erre font en |)unb.
at fee ben tpffe Sfabning bratte opreift paa be forte Søbber pen ober
par

g'utner.

berets
(Sommeren

fig paa

Dm

—

©aberne.

(öfter

Dr. ©.

Wartung.)

Slitftralien.
£Den førftc Serbenéomfeiter, üftagetpaen, fanbt be'førftc af

be tnang

fotbige fenere opbagebe ftørre og minbre Der i Spbpanet, fom itbgjøre
Stuftratien, ben femte Serbenébeel. Dog bar bet egentlig ben nabnfunbige
©ngtænber Soof, ber i Starene fra 1768 tit 1779 nærmere xtnberføgte
Spftftræfningerne paa be ftørre Der Sîppottanb, iJïpfeetanb og San Die
SOfan fortalte ret nnberlige Ding om benne npe Serben og
mené Sank
fremftittebe ben futb af iïRobfœtninger tit be pibtit befjcnbte Sank. „§er
bare forte ©batter og pbibe 97abne", fagbe man, „per bare fiirføbbebe
Dpr, nogte meb Suglettæb, attbrc meb Sifïefïjœl; Sjergmaéferne taae nær
meft Çabet, og Storms løb inbab i Sanbet; ber fanbteé Dræer uben
Stabe; ber bare flugte uben Siuger og S u øt e ubett Sier ofb.
Senere Dptpéninger pane foranbret etter fortotfet biéfe Slngibetfer,
ber fun ere fremfomne beb aftfor ftpgtige Setragtninger.
Sorøorigt er ber meget 97pt og (Sienbommetigt i Slnftratiené plante
ogDprenerben. Slf eienbommetigeDpr bitte bi per nænneSængurupen,
et Dpr af en ganffe færegen Segemébannetfe.
Sængttrupeu ligner en Sæf
Siaar ben fibber paa Sagbenene, og man
meb en temmelig tpitb £>até.
betragter ben i Sraftaub, ffutbe man troe, at ber ftob en ufæbbantig ftor

92

fortpalfet gtaffe etter
oebet ere faa fmaa,

en

at

<3tagë Slpctpefertrnfte, tpi ffforføbberne rg § 0
©e
længere borte fra feeë be næften flet ilte.

mægtige Sagbectt ligge berpoé faa tætflnttcbe til Sroppen, at be ci jetter
Saar ©prêt betiægcr fig frcntab, gjor bet nogle tange
ret tomme tilfpnc.
£)op paa famme Staabc fom en Çare, men meb ben gorftjet, at gor
fobbcrne flet itfe berøre Sorben, poorimob Seoægelfen fteer alene paa
Sagbenene beb £pælp af ben ooerorbenttig ftærfe^ate, ber gjor Sptte font
et trebie Seen og bruget til at ftotte paa og tit at oebligepotbe Salancen.
©nbmt beêforuben par bette ©pr ben (Sienbommeligpeb, at Ungerne, font
bet fober til Serben, ere meget foagt uboiflebe; be tnnne pöerfen fee, gaae
etter frpbe, men ligne ÜJÎnfeitnger.
©erfor gjemmer Sioberen bem en
be fibbe i <2fful og patte, inbtit
i
en
l)Uor
paa Srpftet),
Stiblang
be efterpganben btioe ftore og oooe fig ub af bereë ©femme; bog Ijolbe be
fig altib i SDcoberenS Sœrpeb, tpi oeb ben minbfte gare fnapper pun bem
) SDevfov

lalbeö

ficengurutjen ogfna tßurtgbpret.

93

Set fait bære
en §aft meö forpoterne og [titter bem neb i jungen.
fjeelt pubfigt at betragte bisfe SprS Pionerer, men man [tal bog itfe ub
jætte [ig for bereS SBrebe. Seb Snigen af Sagbenene fitnne be oærge [ig
meb betpbetigt traft; be tunne tage (Spring paa 15—20 fobS Sængbe,
be pabc [tærte Sæer, bebæbnebe meb tange, [farpe Siøer, og beb et enefte
betrettet, men utpffetigt Stag tunne be [ønberftænge etPiennefte fra Srp
i

ftet

tit Unbertibet.

meget tet, tpi tan

ipetbigbiis ere
blot unbbige

man

be meget frpgtfomme, og be bræbeS
bereS forfte Stnfalb, [ormaaer man at
nlminbelig fotbefnio, efterfom be tun

nebtægge bem beb et Stif meb en
ere beftpttebe beb en meget tpnb £mb.
©n Piængbe forffjettige npe plantearter foretomme paa Stuftratoerne,
btanbt bisfe f. ©y. 100 forffjettige Slrter af Pitirtcfainiticn, ber boye fuart

tit Sræer paa 100 Stiens $øibe, fnart fom tabe Suffe; be banne itfe tætte
Stobe, ber tunne fammentigneS meb ÉmerifaS og SDftinbienS llrffobe, men
tpfe bentige Parter meb frobig ©ræSbæyt og mange aabne ptctter. Stu
Sanbet
ftratienS Stima er etters i bet §ete gunftigt for ptanteoæyten.
be
tun
Sneen
paa
poiefte
Sjerg
finbeS
tigger ^eett inbenfor [Regnbæltet;
Se norbtige ©gne tigge i bet barme Sorbbættc, be fpbtige i ben
toppe.
temperebe gone, pbor Det ober er ben beitige foraars og Stomftermaaneb,
Pobentbcr og Secember pebe f ritgtmaaneber, Sanuar og februar bræn
benbe og ubtørrenbe.
fra februar tit Plat fatber ©fteraarSregnen ;
Sintcrmaaneberne Suni og Sut i ubmærfe fig beb en ftar, tøtig og fttnb
8uft, ingen Snec, tun liben [Regn, men [Rattebug og Pattefroft.
ere
befolfebe af en Piængbe
fugte, nabntig finbeS pragtfutbe
Suer, brogebe Papegøier etter fmubfige Sa
tabuer og ben [tore Ctjrefjafe.
Dgfaa Sa
fuaren er eienbommetig for Stuftratien. Set
nar benne fugt, man meente, ber itfe paobe
fjer, ba bens tætte Seftæbning af tange,
fmatte, bobbette, forte Suunfjer, font ere
ftribe beb Spibfen, tet [tuffer iagttageren
og i Stfftanb mere tigne Çaar enb fjer.
Saf uaren, er en 2lrt Strubs, men par for
tere og tpffere føbber og en tortere Ç>atS,
ber er nøgen og par ^mbfortængetfer paa
ligitenbe Piaabe fom Satfunen; bens Singer
ere ooerorbenttig fmaa og atbeteS uubbif

Sfobene

fjetbne

Sofiiaren.

Sttterebe i Staret 1841
ütuftratien tjenbe bi nu fom et ©utbtanb.
gjorbe Paturforfferen ©tarte ben engetffe Pegjering opmærtfom paa 8ig
peben mettent Sjergene i luftratien og Sjergene i Ural, ©n Prioatmanb,
.føargrabeS, ber paiibe grabet ©utb i Californien, benpttebe bisfe Sint, og

94

pans ©rfaring tom (pant tit £jætp; pan fanbt et Sete af ©utbfanb,
i tort ©ib
og Ørpgtet perom ftøi fnart ober Serben, faa en SJÏennefïeftrom
©ete
Sanbet og
af
itebe bib, føgte og fanbt ©utb, omffabte mange
oit maaftee pbertigere gioe ben titte femte Serbenêbeet en Setpbning, fom
Sngen før oitbe pabe anet.

Sluftralicné beboere.
®e auftratffe

£5erS oprinbetige Seboere bete fig fornemmelig i to

Stuftratnegerne
forftjettige fÇolf'efïag : Stuftratnegere og brune Siataper.
pøre fortrinébiié pjemme paa Stppottanb og San ©iemenS Sanb. Sta
tatjerne paa Spfeetanb og enbeet minbreøer. ©atoberingen er atminbetig
poS begge gotfeftag og beftaaer i en meget fmertefutb Ubgrabering af atte
©tags gigurer i |)uben ober fjete kroppen, foruemmetig i Stnfigtet, paa
Srpft og Sinne. 3ngen fan tatbeS Sïanb, inben pan par ubftaaet benne
Siinfet, men ©npber unberfafter fig berfor ogfaa gjerne benne ©ortur meb
magetøé 9îo og ©etbbeperftetfe ; 9)ngtingen lægger roligt fit £>obeb neb
meb en Steifet,
paa Operateuren? ©fjøb, ber ba førft ubpugger gigurerne
men
er
en
bernreft
ber
tabet af
faugeS Sjøbet op i eu SinicS
Sîuétingftat,
©aaret
i
et
meb
ftrøeS fiint putberiferebe
©aug
af
§aififfetænber;
©pbbe
Sut.
©enne Sepanbling ntene af Stnfigtet barer minbft 6 ©inter, og
©et er uppre Si
efterpaanben ffriber Strbeibet frem ober pete Segemet.
n
benne
©
t£}i en notbfom Se«
bog faa tbiblfomme SP
betfer, be taate for
be
i
inbtrcrber
beraf mobbirfeS tun
gøtger
og
fartige
©aarene,
tænbetfe
ere aabttc.
©aarene
be
ÇoS
npbe næftenSntet, faatæuge
beb@utt, pborfor
at
og
bet
Stobe
er
Sæfemettembæggen
gfennembore
ogfaa
Sluftratnegrene
et @tptte Seen etter en gjer ofb.
Ogfaa er
beri at anbringe en

bet ©tit, at be meb ©tene pugge gortænberne ttb af Stunben pna ©ren
Stegrene tage tittatfe
gene, faafnart be blot pabe naaet S)ngtingéatberen.
meb ben bæmmetigfte gøbe; be lebe af gifte, SîuStinger, ©titbpabber,
giirbcen og ©tanger, Ølbetiborretarber og bet ftpggefte Utøi; be fortære
troe
tRøbber, Stabe og ©pirer, ja enbog Sart, Çarpip og ©øtang. ©e
tit
be
begge,
unber
offre
forftjettige Sabne;
paa et gobt og onbt Sæfen
ibet be føge Çgœtp poë ben gobe @itb og bitte ubfone fig meb ben onbe;
be troe, at be omflabeO efter ©oben og btioe tit poibe Stenneffer.
Sttet fnurrigt er bet meb atte auftratfte gottcflag, at be atbrig tætte pøiere
enb tit fire; pbab ber tigger berober, fatbe be mange.
Seboerne paa Spfeetanb, be brune SMaper, ere et peett anbet

gotfefærb; be ere fmutte, betbpggebe og traftige, pabe færegne SetigionO
begreber, pabe bæret ftræffetige Sîenneffeœbere, men nu ntrøct mobtagetige
©e brune StuftratierO ©über ere for
for ØptpSning og Spriftenbom.
efter ©oben
gubebe Sîennefter, forbum Songer, Çctte, §øbbinger, fom
ere
meneê at bære fortærebe af ©itberne i ^ßarabiiö, men nu paanp
om
ber
tit
mægtige
©fptSaanber
btebne
fom
©über,
tebenbegjorte og fetb

—

-

95
bereb gamitie, Ijöitfen beroeb btioer af fettig, gubbommetig (Slægt
og tommer t iöefibbetfe af en fîrœt'fetig SJÏagt, ibet Qoinberne og Slfmuen
tjene og ïtjbc bem i Srœtbombfrpgt. Se îjaoe SDïagt tit at tægge S a bu
paa 2Itt o: erflœre en
Sing for tjettig, faa at (Sntjoer, ber
itfe er af bereb Stcegt, er bøbfenb, faafnart tjan blot berører bereb Sabu.
fJtaar Çcrotben forftynber Sabuet, maa at étb og 8pb fïuffeb paa Øen;
Sngen tør trcrbe ub af fin §ptte, intet Spr tabe fin Stemme Jjøre. Çun
bene og Schiene faae SJfunbf'urbe paa, og fmnfene fiiffeb inb unber en
fiuro. Serefter begpnber vigtig Sötobarbeibet, tpi ogfaa be ubibenbei8ørn,
fom berøre Sabuet, btioc brcebte. Sßcerre er bet, naar ber ubtateb et t)em

föccöe

îjoiïfenfom^eïft

btot fjenbeb af §oobingen og kræfterne.
Set ftatfetb
golf teüer ba i en beftanbig Søbbangeft, tfji turenbe Snappaner gribe
Sitte, fom i Uöibenpeb pace berørt bereb Sabu ; bc Utpffelige btibe brcebte
meb en Sølle, ftaaebe og tittigemeb ftagtebe Soiin fatte frem fom Offer
for bet oeberftpggetige Slfgubbbittebe.

metigt Sabu, fom

Slpfeelartb er meb |)enfpn tit naturlig .Øeffaffenpeb meget forftjettig
fra Sîppottanb. fftpfeetanb er bjergfntbt, et fanbt Sttpetanb meb eoig Sttee
10/000 Sob boie gjergtoppe, men meb be btibefte og frugtbarefte
paa
(Soot befugte Øen førfte ®ang
Sate, fulbe af Søer, Soüfe ocpgtöoer.
1769; et Star fenere antom en granffmænb bu grebne', ber pppebe
Strib meb Sefottningen og afbrœnbte en af bereb Sanbbbper.
Sften be

©n

npfeetanbfï Scmbêbt).

fig, obertiftebe og nebftoge bu grebne meb 6 Sftatrofer,
parterebe bem i Stpffer, fom be ftegte og fpifte. 3 Stavet 1809 oar man
paanp traabt i gorbinbetfe meb 97pfeetamberne og bet faa benfïabeligt, at
en Sottgeføn fulgte meb tit ©ngtanb.
ißaa Sitbagereifen forlangte Sapi
SBitbe pcbnebe

96

tainen, at Sßrinbfert flulbe gjøre SCRotroëtjenefte ; men ben unge SØlanb bar
Eapitainen anbenbte ba ftreng
ftott af fin 9?ang og negtebe Stjbig^eb.
at
tillob
ißrinbfett bleo ba
Ijaane t)am.
2)?anbffa&et
©ømanbbtugt og
glccbebe fig ober
faa
Eapitainen
og
billig,
benlig,
lt)big
foranbret:
ganfîe
lommen
bar
ba
Ijjem, bifte
betanbenbte
fßrinbfen
ben
Dgfaa
SReofelfe.
meb gaberen bragte
3
ben
forening
uforanbrebe
SSenligtjeb.
meeft
fjern
2ltt oar bog lun f orftillelfe; fyrn
fyan foræringer ub til ©libet ofb.
naaebe at lotte Eapitainen meb 30 SJfatrofer i Sanb, t)bor be ftrap blebe
nebtiuggebe.
én fyerlig 21boentétib er nu ogfaa begpnbt l)oë bette f oll_; ogfaa ïjoë
bem t)ar Elfriftenbommen begljnbt at bife fin Åraft og fin ©eier.

£) §erre (SEjrift,
tængft

oner.

Stjerne ftaaer

bin

gion® ®øie

SSerben enb i ©rømme gaaer,

men

tjar for

bens ©tanb®

et

53ie!

fto'ré Subetaar
par bragt en enig Saar,
©et

ben gaaer

ftn mørte

Sei,

og

btjbe Sutte Itjbe.

O,

tab bit Orb o® Bttffe

at

ei
at

øine® ttart i ©iben® 9îat,

føge® i

hjertet

bet
t

fjerne;

sort

bit

tit

nort Orb

om

fretfen føb

Srøft

grelfer føb,
forfoner!"
Og ^ebningftaren ftat
paa Sjerg, i btjben ©at
„O®
en

er

ibag

freifer

en

og

bit

fanntag

ite.

ben

t

©a

ffat titfibft paa ©otgattja

§øiattret ftaae paa Sorben,
og trinbtom

fortrænge
ba

ftat

ftat §attetuja

©ommen®

bin

§immel

©orben;
btaa

fmage föniten® ?øft,
£ængften finbe maa

fom ©empetbnætning ftaae,
og bu ftat tøfe freb,'

Sor®, at fjnite paa,
©nigbeben tommer!

bin freb
fra Stttret

maa

at

brat,

mitbe Stjerne

freben®

maa

ffat

fornemme fftaaben® 9tøft
og ftat meb fmettet Srøft

Serben oeeb bet ei,

men

©a

gaae nb meb Subettoner:

,

og

Satigbeb,

oner

Sorben!
(Sirfebaï.)

jh.
A

>r

wËmk

■

■

S&v

l’Sittebtœfebogen for ©folen og hjemmet inbelfotber morenbe og betœrenbe
Sœbning for Sont og ubgaaer for at fette Slnjïaffelfcn t fmaa £>ef ter, font teôereë
meb talrige SMcber tit ben oöerorbentlig billige bßriiø
af 4 à 5 ff. Slrïet.
I. £>efte, 2MHeb2lS8(£, 2 3lrl ftort format, lofter ittbb. 10 ft.
H. §efte, Smaafortœtlinger, 3 Stel ftort gormat, loftec tnbb. 1 ©II.
ni. £efte, gortœtthtger, 6 «ri ftort format, lofter tnbb, 2 ©tf.
IV. §efte, ,,gra gaebrelanbet", 6 Slrt ftort format, lofter tnbb. 2 ©tf.
V.

§efte ,,gra Utaturljiftorien og ©atnrtœren", 6 Strl ftort gornt at, loftes
tnbb. 2 ©tt.

VI

§efte,

„gra anbre Sanbe t Gttrojta“, 6 Strl ftort gormat, lofer

inbb. 2 ©tt.

VII. ôefte, ,/gra anbre Serbenâbele", 6 Strl ftort gormat,
lofer tnbb,
2 ©H

®i«fe §efter

rniïe faalebeâ

ubgjere

et

futbftccnbigt SIpparat

tit fjete

Sœfemtbemiêmttgeti.

I

f§

.

:
■

I

