eremit.dk

Sti: Forside > Emneindeks > KD > Bind I > nr.508 |

### Kjøbenhavns Diplomatarium #### Bind: I Side: 782-790 Nummer: 508

<-Forrige . Indhold . Næste->

508. 1682. Synsforretning over nuværende Frederiksberg Sogn. Nye Amager Sogn og bye bestaar vdy effterschrefne gaarde och beboes af effterfølgende: 1. Claus Isbrandtsen 5/6, beboer gaarden. Goder Nielsen j Kiøbenhafn 1/6. 2. Claus Sibrandtsen 5/6, beboer gaarden. Anders Gregersen i Kiøbenhafn 1/6. 3. Olle Pedersen ½, beboer gaarden. Hans Pedersen j Waldbye 1/6. Cornelis Cornelisen 1/6. Fridrich Cornel- | ###### I s.782

sen 1/6. 4. Ties Pietersen ½. Clas Clasen ½, boer begge paa gaarden. Af nom. 4 hafuer Jørgen Pipgras Møller nogle støcker jord. 5. Cornelis Backer 5/6, beboer gaarden. Cornelis Jansen 1/6. 6. Tonnis Jansen ½, beboer gaarden. Olle Pedersen ½. 7. Trine Jacobs ½, beboer gaarden. Hans Liebst i Kiøbenhafn ¼. Claus Lym i Kiøbenhafn ¼. 8. Petter Pettersen ¾, beboer gaarden. Ties Pettersen ¼. 9. Suend Hansen 5/12, beboer gaarden. Fridrich Jacobsen 5/12. Ties Pietersen 1/6. 10. Zacharias Hansen ½, beboer gaarden. Ladegaarden ½. Denne gaard er udj sær maalt og opført. 11. Peter Jonsen ½, beboer gaarden. Hans Jensen ¼. Cornelis Jansen ¼. 12. Mogens Pedersen j gaard. 13. Christen Eygerts j gaard. 14. Cornelis Jansen ½, beboer gaarden. Dirch Jansen ½. 15. Hans Liebst i Kiøbenhafn 5/12, beboes af hans folck. Abraham Wust ibid. ¼. Hans Knudsen Leegaard 1/6. Johan Sipke paa Teglwercket 1/6. 16. Jacob Jansen Moy j gaard. 17. Hr. Geheimeraad Wibe ½, beboes af hans folck. Ald byen 1/3. Christen Eyertsen 1/6. 18. Cornelis Cornelisen j gaard. 19. Dirich Jansen 11/20, beboer gaarden. Jens Jensen ¼. Jens Møller 1/5. 20. Hans kngl. Højheds gaard er een half gaard, mens findis aparte maalt og beskrefven, og hafuer Tomis Jansen ¼ gaard og Jens Truidsen ¼ part, som udj forige tider hafuer giord een gaard sammen, er saa udj alt 20 gaarder udj Nye Hollender byen. Denne bye hafver een marck, kaldis Nye Hollender marck, derudj findis it støcke jord kaldis Haufue wangen, som for sig apart er indgrøffted, mens holdis dog for een marck. Ofverdrefvid strecker sig østen til Waldbye backe og westen til Wiersløf, og Haufre marcken liger norden til de westre enge og synden til Walby marck, huorpaa kand græssis 250 høfder. Ingen fiskerye widere end nogle smaa fiske parcker udj hafverne, som og bagwed hafverne findis indført. Hans Knudsen Leegaard hafuer j fiskeparck, liger wed dend østre ende udj store Wallagers aas og strecker sig synder og nord, er bred 23, lang 66. Een tørre mose strecker sig synder og nord, synden til Konge weyen og norden till Vttersløf marcke skell, liger østen till Stripagerne og Westre Engagerne og westen til Kalthusit, er taxeret til 1200 les høe, huor af Claus Isebrandtsen faar ¾ part, 5 hver een heel part, 1 2 parter, 2 huer 1½ part, 4 huer een half part. Lader maale paa Kiøbenhafns weyermøller. 14 gadehuse [deriblandt: Falkoneer husid tilhører Kongen] hafuer huer een liden kaal hafve, gifuer aarlig huer til byen 2 rixd. och til kongen 1 rd., uden Falkener husit, som er frj. | ###### I s.783

Kongens Falkeneer gaard og Teylwerckit findis bagwed denne forretning opført og beskrefven. Nye Hollender marck strecher sig øster og wester med dend øster ende til Peblinge søe og med den westere til Wandløse, Brynshøy og Vtterslef marckeskell, liger med dend syndre side til Waldbye marckeskiell og med dend nordre til Kiøbenhafns marck, begyndis udj dend syndre side og wester ende, bestaar udj 35 aaser, skiffter og deele. 1. Første skift strecker sig øster og wester, høfder østen til Mølagers aas og westen til Klammeryes agerne, liger synden til byens gade dige og norden til ded andit skiffte. Saas aarlig. 2. Andit skiffte strecker sig øster og wester og liger norden for det første skifft. Saas aarlig. 3. Tredie skifft liger med dend nordre side til Langagers aas og med dend østre ende til Wallagers aas, med den syndre side til andit skifte og med dend westre ende til nordre Breedagers aas, strecker sig øster og wester. Saas aarlig. 4. Lang agerne liger imellem det tredie skifft og de lange agre, som liger wed Jæger gaarden, udj øster og wester. Saas aarlig. 5. Kloster agerne strecher sig øster og wester, østen til Kalthusit, westen til Kongeweys agerne, synden til nordre Breed agerne, norden til nordre Engstøcherne. 6. Nordre Breed ager ligger med den nordre side til Closter agerne, med den øster ende til Lang agerne, med den syndre side till Clammeryes agerne, med dend westre ende til Sorte backis grøfft, strecher sig øster og wester. 7. Clamery agerne strecher sig øster og wester, østen til det andit skiffte, westen til Ofuerdriffts dige, liger synden til Teylgaarden og norden til Nørre Breedagerne. 8. Jens Tommeszens krog strecher sig øster og wester, østen til weyen, som gaar til tørregrafven, westen til grøfften, som liger imellum Wester eng, synden til Clammeryes agerne og norden til forige grøfft. 9. Faaresti agers aasz liger i Wester eng, strecker sig øster og wester, østen til Kloster agerne og Jens Tomesens krog, westen til Wester engs grøfft, synden til ofuerdriffts dige, norden til Kalthusids østre lycke. 10. Suine wangs agre grendser norden til Swine wangen, østen og synden til Westre eng og westen til store Wester ager, strecher sig synder og nord. | ###### I s.784

11. Store Wester agre grændser westen till Haufre wangs grøfft og norden til aaen, østen til Swine wangs agre og synden til Wester eng, strecher sig synder og nord. 12. Strippe skiffte strecher sig øster og wester, østen til Norder eng, westen til Tørre liungen, liger synden til Kongeweyen og norden til Nørre engs agre. 13. Westre Nørre engagre skifft strecher sig øster og wester med dend østre ende til Nørre eng og westen til Kalthus og Vttersløf aae, som er marckeskel, liger med den syndre side til Strippe skifft og norden til Vtersløf marckeskiell. 14. Lille Walager aas strecher sig øster og wester, østen til aaen og Peblingesøe, westen til Kongeweyen, synden til grøfften, som liger imellum lille og mellumste Walagers aas, norden til Ladegaards marcks grøfft. 15. Mellumste Walagers aasz strecher sig øster og wester, liger imellum lille Walagers aas og store Walagers aas. 16. Storre Walagers aasz strecher sig øster og wester lige imellum mellumste Wallagers aas og Kongl. Mayts. weye. 17. Hans Liebstes krog strecher sig synder og nord, synden til Kongeweyen, norden til Walagerne og Kongeweyen, som gaar fra Ladegaarden, østen til store Walageraas, westen till Møllagerne. 18. Lille Møllagers aasz strecher sig synder og nord, høfder synden til Christophers wenge eller Kongens dige, norden til Kongeweyen, østen til store Mølagers aas, westen til Synder Breedagers aas. 19. Syndre Bred agre liger imellum de store Møl agre og Christen Nielsens de smaa støcher, som liger wed engen, udj synder og nord. 20. Nordre engs agre liger med dend westre side til Stripsagerne og med dend nordre ende til Nordre eng, med den østre side til Ladegaards eng og med den syndre ende til Kongeweyen, strecher sig synder og nord. 21. Præstens agre vdy Nye Amag, som liger for sig sielf imellum Kongens wey, Søfren Hiullmands wenge og Møllager, strecher sig øster og wester. 22. Jens Møllers krog, som liger imellum præstens agre, Mølagere og Christopher Larsens wenge og tilhører alle byemendene. 23. Møllagers aasz liger med den westre side til Syndre Breedagers aas, med dend nordre ende til gamble Kongens Weyen, østen til Jens Møllers krog og synden til Steenbroen, strecher sig synder og nord. | ###### I s.785

24. Smaa Tornagers aas grendser norden til Langagers aas, østen til store Torne aas, synden till Landeweyen og westen til Waldbye mosestøcher, strecher sig synder og nord. 25. Smaa agre kaldis ellers Christen Nielsens agre, strecher sig øster og wester, østen til Sandbacke agre og westen til Printzens wenge, synden til Christen Nielsens eng, norden till de syndre Breedagre. 26. Bertels Portagre skifft strecher sig øster og wester, østen til landeweyen, westen til Trekandt støcherne, norden til Sandbacke agerskifft, synden til Torne agerne. 27. Skiffte aasz liger østen for Falchoneergaarden, strecher sig synder og nord, høfder synden til Konge weyen, norden til een liden aae, som er marckeskiel imellum Kiøbenhafns ofverdrifft og Nye Amagger, liger med den østre side til Ladegaardz marckeskiels dige. 28. Storre Tornagers aasz strecher sig synder og nord med dend syndre ende til Waldbye marckeskiels dige og norden til Langagerne, liger med dend østre side til Christen Nielsens agre og med dend westre til smaa Torneagre. 29. Sennep agere strecher sig øster og wester med dend østre ende till prindz Friedrichs canninhafve og med dend westre til ofuerdriffts dige, liger med dend syndre side til Langagerne og norden til Kongeweyen. 30. Bertels Krogagre grendzer westen til Walbye bye, norden til Walbye moseeng, østen til smaa Torneagers aas og synden til Landeweyen. 31. Walbye Moseager aasz grendzer westen til Nye Hollender byes ofverdrifft, norden til Langagers aas, synden til Walbye mose og østen til smaa Tornagers aas, strecher sig synder og nord. 32. Bysan agerne liger westen til Nye Hollender byes ofverdrifft, norden til Sennip agers aas, østen og synden til Langagers aas, strecher sig øster og wester. 33. Langagerne paa Backen liger imellum Store Tornagerne og de smaa Tornagre og Sinnopsagerne udj øster og wester. 34. Haufre wangen strecher sig øster og wester, østen til ofuerdrefuit, westen til Wandløse marckeskiell, synden til Wissele marck, norden til Wandløse marck. 35. Itt støche jord, kaldis Søfrens wenge, strecher sig synder og nord, norden til Haufre wangen og synden til Konge weyen, westen til Hvidøfvere marckeskiell, østen til ofverdrefuit begyndis og derwed og tilhører ald byen, som herudj hafver lige lod. Noch een hafve liger synden for Konge weyen, er indtagen af ofverdrefuit og tilhører ald byen. | ###### I s.786

Christen Eygerts wenge strecher sig synder og nord, synden til Kongeweyen, norden til dend gamble Konge wey, østen til Kongeweyen, westen til hans kaalhafve og byens kaalhafve. Kaal hafver. Peder Andersen skollemesters kaalhafve strecher sig synder og nord, liger imellum Kirckegaarden og Poul Krøblings kaalhafve. Poul Krøbling husmands kaalhafve strecher sig synder og nord, liger østen for Peder Andersens kaalhafve. Effterskrefne kaalhafver liger østen for byen, strecher sig synder og nord. Synden til Printzens wey, norden til hr. geheime raad Wibes hafve, østen till Konge weyen og Christen Eygerts wenge, westen til byen eller gaarden [i 24 Stykker, der ikke her specificeres]. Herr geheime raad Wibes lysthafve, som liger østen for gaarden, strecher sig øster og wester, liger imellum nest forskrefne kaalhafver og capt. Zacharias Hansens kaalhafve; samme hafve er podet med vnge træer, og wid dend østre ende i samme hafve liger een lysthafve eller holm, er omgrafwit med wandgrafver, huor udj er fisk. Capitain Zacharias Hansens kaalhafue liger østen for gaarden og strecher sig øster og wester, liger imellum hr. geheime raad Wibes lysthafve og Hans Liebstes kaalhafve. Noch findis udj samme hafve wid dend østre ende een fiskeparck, strecher sig synder og nord, huorudj findis fiskerj og tilhører capt. Zacharias Hansen. Hans Liebstes kaalhafve ligger østen for gaarden og strecher sig øster og wester, liger imellum capt. Zacharias Hansens hafve og marcken. En kaalhafue liger norden for Cornelius Bertelsens gaard [deelt i 6 Dele]. [Derpaa følger 2 Kaalhaver vesten for 2 Bymænds Gaarde og en Kaalhave norden for Byen, derpaa:] Een stoer hafve strecher sig øster og wester, østen til byen, westen til Printzens wenge, norden til ofverdriffts wey, synden til Prindzens hafue og bruges till rødder og kaal aagre [deelt i 7 Dele]. Melcher Dornbosch husman een kaalhafve, liger synden bag husit og tilhører enckedroningen. Johan Falkoneer et styche er besatt med vnge træer. [Derpaa 4 Haver hver tilhørende et Hus]. Engbonden udj denne marck bestaar udj god eng og mosefoder, som følger: | ###### I s.787

Vdj Haufre wengid kand høstis 20 læs. De westre enge hafuer mest werit gamble agre jord, mens er nu vdlagt til eng, strecher sig synden til øfverdrefuit, norden til Brynshøys marck, østen til Clammeryes agerne, westen til aaen, og er byemendenes deel derudj taxerit till 60 læs. Abraham Wust 4 læs. Fiere engholler tilhører ald byen, 4 læs. Præsteengen liger norden till tørremosen, synden til Kalthusid, tilhører magister Peter, 3 læs. Bispeengen strecher sig østen til Kiøbenhafns marck, westen og norden til Vttersløf marck, synden til Nørre eng, 34 læs. De Nordre enge, huoraf een deel hafuer werit ager jord, mens nu er vdlagt til eng, liger westen for westre Nørre engs agre, huorudj høster Hans Knudsen Leegaard udj Kiøbenhafn 4 læs, Jørgen Pipgras 1 læs, byemendene 46 læs. Een eng liger bagwed Falkoneergaarden, norden for de støcher wed samme gaard beligende, 5 læs, tilhører byemendene, derforuden Jens Møller udi Nørre Møllen 1 læs. Itt lidet støche eng liger midt paa Præste krogs agre, tilhører m. Peter, ½ læs. Itt støche eng, liger paa Hans Knudsens Wollager, tilhører hannem, ¼ læs. Itt støche eng liger westen for de store Møll agre, som tilhører Jens Pedersen og Erich Nielsen i Kiøbenhafn 4/5 og 1/5 læs. Tree enghuller tilhører byemendene, 3 læs. De stumper eng i Walbye mose er taxerit og tilhører byemendene, 3 læs. Krogen wid Printzens Canin hafven, strecher sig øster og wester, østen til Kongeweyen, westen til Sinneps agere, liger synden till lang agerne og norden til forskrefne Caninhafue, brugis af Peter Petersen, schulten udj byen. Hans Kongel. Mayts. Falckeneer gaards indlycke strecher sig synder og nord, høfder synden til Konge weyen og norden til Falkoneergaarden, liger østen til Nye Amags marck og westen til Ladegaardens jord, som liger udj Nye Amager marck, og Falkoneer gaarden bruges af Johan Jochims falkoneer. Teylgaarden paa Nye Amag tilhører Abraham Wust og beboes af Johan Zipke teylbrender, hafuer tuende ofne, dend eene til mursteen effter hollandske moppers størelse og dend anden til tagsteen, kand brende twende a trende gange om aarit, naar bestilt worder, 400000 a 600000 mursteen effter hollandske moppers størelse, og tagsteen 40 a 50000 tho a thre gange om aarit effter den skaanske form, huor til de tager leer udj deres egne wenge og jord, som af | ###### I s.788

Hollenderne er kiøbt og liger westen for husid; østen til Teylladen og synden for husid liger een pladz, som er indtagen og kiøbt af Hollender byes ofuerdrifft og brugis til at stryge leer paa til teylsteen, og kand der paa vngefehr settis 60000 steen; østen for husid liger een liden kaalhafue, er besatt med vnge træer og kaall. Brendeweed og torf kiøber hand for betalling, hafuer kongl. Mayts. bref og fryhed paa samme steenbrenderye. Ellers er nogen sid jord kiøbt af Hollenderbyen her till. Abraham Wustis wenge wed Teylgaarden strecher sig øster og wester, østen til byen og gaden, westen til Teglhusid, synden til Printzens wenge og norden til byens gade. Noch findis udi samme wenge engbond wid dend westre ende ½ læs. Tuende fiskeparcke strecher sig synder og nord, høfder wed huer andre, liger østen for hafven til leergrafuen wed Teylhusid. Hans kongelig høyheds printz Fridrichs gaard liger udj Nye Amager bye og er een half gaard. Vid samme gaard er een liden wenge, som hereffter wid maal og taxt findis opført. Hafver ofverdrifft een half gaards deel paa Nye Amager marck. Ingen skouf eller tørremoser. Imellum gaarden og wengit er een lysthafve, huorudj er tuende fiskeparcke med thoe wandhuse og een wandkonst. Synden for wengid wid Kongeweyen liger een Canin hafve og strax derwed liger een nye anlagt hafve, som er besatt med vnge træer, skal brugis til een Fasaen hafve, østen for gaarden liger een liden vrtehafve, saa og een rendebahne og it Caninbierg, som aparte er indlugt. Noch findis tuende pladzer udj byens marck, som er indheignet og besatt med vnge træer, dend eene liger i dend westre ende af Breedagrene og dend anden paa store Tornagerne i dend østre ende. Hafver engbond udj wenget og Nye Amagers marck. Hans kongel. høyheds gaards wenge liger synden wid gaarden. Een kaalhafve er indtagen af wengit, huorudj findis nogle Vrter sampt grøn og hvid kaall, Itt stycke jord liger imellem Printzens wey og forskrefne agre. Noch it lidit stycke jord liger westen for Printzens wey, som løber til Canin hafven. Effterskrefne agre liger norden for Printsens wey, som løber til Fasaenhafuen, strecher sig øster og wester. [Disse optages ikke her.] Engbonden udi dette wenge er taxerit til 15 les god eng. Udi Nye Hollender marck i dend westre eng er denne gaards engbond taxeret til 4 les god eng. Kaltthusitt bestaar vdy itt hus, som tilhører Peter Kloumand udj Kiøbenhafn, huortil liger tuende marcker, østre indlycke, Westre | ###### I s.789

indlycke, som brugis aarlig formedelst gødning. Forskrefne indlycker er kiøbt af Hollenderne paa Amager och de suarer vdgiffter sampt reiser og arbeid saawelsom til alle skatter. Ingen vnder skouf eller giersell, fra Amager bye hafuer de ofuerdrifft til 8 høfders græsning. En liden tørre mose udj Wester marcks eng. Ingen fiskery uden nogle smaa fiskeparcker. Østre Kalthus indlycke strecher sig synder og nord, hofder synder till Nye Hollender byes marckeskiell, norden till Kongeweyen, liger med dend østre side til grøfften, som liger imellum Hollender byes marck, og med dend westre til westre indlycke. Wester indlycke strecher sig øster og wester, hofder østen til gaarden og østre indlycke, westen til Hollender byes marckeskiell, synden til samme marck og norden til Brynshøys marckeskiells aae, Itt støcke ager jord wid den syndre side vden for dett westre indlyckes grøfft, strecher sig øster og wester, liger imellum grøfften og Hollender byes marcks eng. Itt støche eng norden for Kaldthusid strecher sig øster og wester, østen til Hollender marcke skels eng og Tørre grafverne, westen till aaen, synden til Kongeweyen, norden til Brunshøys marcke skiells aae. Vdj samme eng findis een liden tørremose, som er brugelig udj 2 aar. Orig. i Matrikelarkivet. | ###### I s.790

<-Forrige . Indhold . Næste->

Opdateret: man mar 10 19:30:55 CET 2003 © eremit.dk 2001 - 2010 . Må frit anvendes og citeres med kildeangivelse Kontakt: Dette værk er licensieret under en Creative Commons Navngivelse-Ikke-kommerciel-Ingen bearbejdelser 2.5 Danmark Licens. | Sidens top