eremit.dk

Sti: Forside > Emneindeks > KD > Bind VII > nr.1005 |

### Kjøbenhavns Diplomatarium #### Bind: VII Side: 662-668 Nummer: 1005

<-Forrige . Indhold . Næste->

1005. 11 Feb. 1702. Overenskomst om Gadernes Renholdelse. Morten Villemsen. F. 4. etc. confirmation paa efterskrevne contract, lydendis etc. Charles Damas de Cormaillon, ridder, Hans Kongl. Majts. general lieutenant ved infanteriet og commandant i dend kongl. etc. Kiøbenhafn og citadellet Friderichshafn, Lauritz Munch til Breininge gaard, ridder, general major til foeds og oberst ved artilleriet, Hans Nansen, etats-, iustitz- og commerce raad, præsident j dend kongl. etc. Kiøbenhafn, saa og admiralitetz og commerce assessor Christopher Ernst von Støcken, admiral og admiralitetz raad, Claus Rasch til Raskenberg, etats-, iustitz- og cancellie raad, politiemester, assessor i høyeste ret, borgemester i forbemelte Kiøbenhafn, saa og commerce assessor, og udi hans fraværelse Johan Bertram Ernst, cancellie raad og assessor udi hof retten, Hans Wandel, professor og doct. theologiæ udi det kongel. universitet i dend etc. Kiøbenhafn og assessor i consistorio sammesteds, Sigfred Friis Dverrig, assessor i høyeste ret og borgemester i bemelte Kiøbenhafn, saa og Niels Jacobszen og Peder Riegelsen, begge borgere og af de anordnede 32 mænd her i Kiøbenhafn, giøre vitterligt, at for saaviit som vj allernaadigst ere denominerede til denne commission anlangende denne stads reenholdelse | ###### VII s.662

efter tvende Hans Kongel. Majts. allernaadigste ordres og befalinger af datis dend 3 og 10 ianuarii 1702, vj paa Hans Kongl. Majts. videre allernaadigst behag og confirmation haver sluttet og indgaaed følgende contract med Morten Willemszen, borger udi Kiøbenhafn, om denne kongelig residentz stads gaders samt andre derudi værende kongelig oc publique pladtzers og fortougers reenholdelse. 1. Paatager sig Morten Willemszen og hans arvinger at lade bortføre denne stads u-reenlighed af alle kongel. og publique pladtzer, saa og af alle gader og stræder over gandske Kiøbenhafn, Christianshafn og de Nye kongens baadsmænds boder, af alle broer og omkring alle corps de gvardes inden for staden, desligeste af de 4re stadens porter indtil slagbommene, alt saaviit allerede er eller herefter vorder broelagt, intet undertagen i nogen maader og det udi syv samfulde aar, som skal begynde nestkommende 1 maji 1702 og endes dend sidste april 1709. Ellers skal hand udi hvis udi denne contract om meldes, udi alle maader staa under politiemesterens nærmere tilsiun, mens hans folk haver hand self alleene at befale. 2. Forskaffer hand til denne u-reenligheds bortførsel saa mange døgtige med maled læret tillugte vogne, karer og heste, som fornøden giøres, og de dertil behøvende kudske og folk, hvilke med hans eget reedskab, som hand sine folk forskaffer, det af jndvaanerne sammenfeyede skarn haver at paalæsze, saa at jndbyggerne eller deris folk ej med paalæsningen vorder besværget. Særdeelis skal hand self forskaffe og lønne desforuden folk til at feye, sammenskuffe og paalæsze paa de kongelig pladtzer, gader og fortouge, andre publique pladtzer og torve over gandske Kiøbenhafn og Christianshafn, saaviit enten allereede er eller herefter vorder broelagt, intet undertagen, nemlig: 1. slotsgaarden og slotzpladtzen, 2. for kongens proviantgaard, 3. for tøyghuset, 4. for kongens og det kongelig huuszes stalde, 5. for ridehuset, 6. for kongens lysthauge ved samme riidehuus, saaviit Hans Kongl. Majt. tilhører, 7. for kongens material gaard, 8. riidehuusbroen, 9. Stormbroen, 10. gangbroen ved Veyerhuset, 11. Høybroen, 12. Holmens broe, 13. Christianshafns Langebro, 14. dend Rødebroe, 15. gangbroen paa Christianshafn, 16. Christianshafns torv, 17. for kongens laboratorium, 18. pladtzen for general commissariatet, 19. Kongens Nye torv, 20. for Giethuset, 21. for Charlottenborg, 22. fortouget for Rosenborgs hauges plankeverk, muure og bygninger, 23. omkring alle corps de gvardes inden staden og udi ravelinerne, 24. fortouget omkring Amalienborgs hauges plankeverk, muure og bygninger, 25. pladtzen ved og om det nye operahuus, 26. veyen, som | ###### VII s.663

er broelagt over Grønland til Øster-port, 27. veyen, som er broelagt fra staden til toldboden, 28. gaden, som gaar inden for volden omkring staden, hvor ingen folk boer eller haver muur eller plankeverk, 29. dend store rende i staden langs Vester vold lader hand ved sine folk rense, naar dend bliver broelagt, paa de stæder, hvor ingen folk boer, og skal hand ej være pligtig sig med samme rende at befatte, førend dend enten vorder broelagt heller forandred, 30. for alle publique spøytehuse, 31. Gammel og Nye torv, 32. Vand-konsten, 33. Graabrødre torv, 34. Amager torv, 35. alle stadens porter indtil slagbommene med deris tilhørende pladzer inden for i staden, desligeste alle andre kongelig eller publique stadens pladtzer, gader og stræder, som foruden disze specificerede kunde forefindes, og som hidtil dags ingen particulier indbyggere hverken har ladet feye eller været pligtige til at lade feye. Jligemaade skal hand og lade ved sine folk alle publique rendesteene hver gang, naar gaden renses, ligeledis reengiøre, saa at vandet haver sin fri fart, mens de tillukte rendesteene lader hand ved sine folk ickun reengiøre, naar for nøden giøres og naar vandet ej haver sin tilbørlig afløb, dog saa at disze tillukte rendesteene efter forordningen udi store platz regen aabnes, paa det at vandet kunde have sin fart, og ellers bør de 4 gange om aaret renses i det mindste, helst imod froste-tider. Hvilke kongl. og publique pladzer, torve og gader, stræder, fortouge og rendesteene udi politiemesterens overværelse hannem Morten Villemsen saavelsom de omboende eller interesserede indbyggere anviises paa aastæderne af de vedkommende, paa det hand kand viide, hvorviit hand ved sine egne folk skal lade feye og sammenskuffe, og hvorviit een hver af de omboende jndbyggere og interesserede tilkommer at lade feye. 3. Til hvis u-reenlighed hand agter at lade bortføre, forundes ham 2de af havnens brugelige mudder-pramme, at bruge til dend 1 ianuarii 1704, med vilkor, at hand dertil self lader reparere, og ellers stedtze, saalenge hand dennem bruger, forsvarligen ved lige holde. Mens naar forskrevne tid er forbie, skal hand forskaffe sig slige pramme self, saa mange hand behøver. Og hvis u-reenlighed, hand saaledis enten til lands eller vands lader udføre, skal henlegges paa de stæder, som hannem dertil efter tidernis tilstand vorder anviiste af stadens commendanten, dog ej videre uden staden end inden for de ferske søer, og af admiralen, dog inden for toldboden, hvor hand Morten Willemsen med sine folk, paa det udførselen kunde falde hannem des beqvemmere, lader u-reenlighederne, som hand lader udføre af stadens pladzer og gader, slette og jefne. Og skal hannem | ###### VII s.664

for det øvrige anviises beqvemme stæder ved canalerne, hvor hans pramme u-reenlighederne kunde indtage. Dog bør hand dermed formedelst underlagde broer og anden forsynlighed efter forordningerne, som hannem af de vedkommende skal anviises, saa forsvarligen at lade omgaaes, at havnen og canalen ved samme ureenligheders lading, losning og bortførsel i pramme ingenlunde præjudiceris, mindre opfyldes. Videre skal og Morten Willemsen lade bortføre u-reenligheden af alle slamkister, som findes ved canalerne, udi Færgestræde, paa og under Høybroestræde og dend paa Amager torv, end og af alle publique slamkiister, som udi staden kunde allerede være eller herefter forferdiges. Dog skal hand icke vere tilholden at lade dennem paa sin bekostning og ved sine folk rense og opkaste, thi det skeer paa havnens eller andre vedkommendes bekostning. 4. Efterskrevne publique pladtzer og gader skal hand om morgenen tilig lade reengiøre, saa at de kunde være rensede om sommeren, nemlig fra paaske til Mickelsdag, inden klocken 8te formiddagen og om vinteren inden klocken tie, nemlig: 1. slotsgaarden og slotspladtzen, 2. gammel og nye Børsz, 3. gaden fra Christianshafns broe til Amager port, 4. gaden langs Holmens canal, 5. Kongens Ny torv, 6. Øster gade, 7. Kiøbmager gaden indtil Nørre port, 8. Amager torf, 9. Høybroe stræde, 10. Færgestræde, 11. Steenboderne, 12. Skouboederne, 13. Wimmelskaftet, 14. Klædeboderne, 15. dend Nye gade, 16. Gammel og Nye torv, 17. Raadhuusstrædet, 18, fortougerne langs canalen ved stranden paa begge sider, 19. Vandkonsten, 20. Vestergade, 21. Nørregade, 22. Graabrødre torv, 23. Gottersgaden, 24. Kongens nye Bredegade, desligeste alle andre stadens anseeligste gader, hvor dend meeste kiørsel og gang henfalder, som her icke specificeris, hvad navn de og have kunde. Og for det øvrige, hvis hand icke har kundet overkomme inden for ommelte morgentimer af dagen, lader hand anvende udi det første 1702 aar til at lade reengiøre de andre smaa gader, stræder og de af sides liggende pladzer, dog med saadan vilkor, at disze gade-vogne og karrer saa meget mueligt ej passerer om dagen forbemelte torve, publique pladtzer og hovedgader. Jligemaade skal hand og lade løverdags og de andre eftermiddage, som indfalder før hellige dage, saasom bønderne der skal være fra torvene om sommeren, naar klocken er 5, og om vinteren, naar dend er tree, reengiøre torvene og porterne, saa snart bønderne med deris vogne ere fra torvene, saa at de kunde være reene søndag morgen nest efter. Saa skal hand og lade hver torsdag og løverdag u-reenligheden bortføre fra kirkerne, og saaviit | ###### VII s.665

kirkernis gade og fortouge sig strecker, som til dend tid af de vedkommende skal vere sammenfeyet. Mens de øvrige aaringer bør hand Morten Villemsen at vere pligtig til at lade reengiøre dend heele stad inden middag, undertagen de forommelte torve og kirkernis fortouge, som reengiøres paa de tider om eftermiddagen, som udi denne articul er anført og specificeret. Og bør ellers, som dette verk er til almindelige gavn, Morten Villemsens skarn-vogne og karrer samt hestene, hvilke dertil bruges, at vere fri for portskillingen og aftens pengene, som udi stadens porter betales, naar de kun u-reenlighed udfører eller kommer tilbage igien. 5. Hand skal vere pligtig tillige med gadernis u-reenlighed at lade bortføre hvis feye skarn, som samles udi kirkerne, paa slottet, udi dend kongl. raadstue, cancellierne, rente cammeret, commissariatet, admiraliteterne, stadens raadhuus, dend kongl. universitetz gaard, det kongl. academie, Regentzen og deslige kongel. publique bygninger, saa og af alle huse og vaaninger samt kieldere, som beboes, over gandske Kiøbenhafn og Christianshafn. Til hvilken ende hand, foruden at gadefogderne haver at advare jndbyggerne med deris træskraller, ved hver vogn eller karre skal have een klocke, paa det at jndbyggerne dennem, naar de kiører forbi, kand høre og da lade udbære udi bytter, balger og truge og ej, under vedbørlig straf, legge deris feyeskarn paa gaderne, mens legge i karren eller paa vognen. Mens hvis heste-, koe- og andre møg, som ellers hos een hver udi deris huusze findes og samles, det haver de paa deris egen bekostning at lade bortføre, med mindre de om detz bortførsel med hannem Morten Willemsen derom kand foreenis. Og i hvorvel ellers eenhver jndvaaner er pligtig til at lade feye og sammenskuffe u-reenligheden paa sit fortoug og sin andeel af gaden, saa skal dog Morten Willemsen vere pligtig for een billig betaling at lade det forrette ved sine folk for dennem, som det af hannem begierer og derom med hannem foraccorderendis vorder. Aadseler anlangende, naar icke vides, af hvem de ere henlagde, eller hvem de tilhører, da skal de af natmanden bortføris, saa snart det hannem af gadefogderne gives tilkiende. 6. Med jisen og sneen om vinteren forholdes, ligesom forhen meldt er at skal forholdes med u-reenligheden om sommeren. Thi haver hand jisen og sneen for-specificerede kongl. pladzer og fortouger, saa og de publique pladzer, torve og gader, hvor hand er forpligtet at lade feye, som før er meldt, ligeledes med sine egne folk at lade opstøde og med sine vogne og karer efter ald muelighed at lade bortskaffe og iligemaade særligen udi de principaleste og brede | ###### VII s.666

gader saa meget af sneen, som af jndbyggerne self tilside feyes, tid efter anden at lade bortføre, at der kand langs husene af begge sider af gaden være een reen fodstie, saa at tvende personer kand gaa hin anden forbi. Mens paa de kongl. og publique pladtzer lader hand saadan fodstie ved hans egne folk feye. Dend øvrige tid af dagen lader hand det øverflødige snee, hvor det ellers er høyt sammenblæst og hinderer gangen og farten, bortskaffe. Mens dersom, naar jisen paa gaderne af politiemesteren anordnes at skulle opstødis og bortføris, skulle af politie-retten befindes at vere saa meget jisz, at hand det ej kand overkomme, saa lader politiemesteren jndbyggerne tilsige, at de kommer hannem, een hver for sit fortoug, med bortførselen til hielp, og lader jndbyggerne da self jisen paa deris fortouger og gader opstøde. Desligeste skal hand de publique rendesteene ligeledes lade ophugge, nemlig de rendesteene, som hannem ved de anordnede mænd, som forhen meldt er, vorder anviiste. Mens de particuliere rendesteene lader eenhver for sit huus stedze holde aaben, efter forordningerne. 7. For alle disze specificerede poster at lade forrette, betales for det første aar, som begynder fra 1 maji 1702 og endes ultimo aprilis 1703, syv tusinde rixdaler, efterdi hand dette aar haver at lade bortføre alle de udi staden paa gaderne og pladzer forefindende dynger og haabe. De øvrige aaringer betales hannem tie tusinde slette daler hver aar, hvilke hannem aarligen hver qvartal forud skal erlegges imod nøyagtig caution. Thi haver hand til forskrevne tid, nemlig dend 1 maji 1702, at oppebærge dend første qvartal, og bør hand til samme tid være ferdig, med de fornøden heste, karer, vogne, pramme og mandskab da strax at anfange med stadens reengiørelse, som forbemelt er. Og hvis hand skulle behøve til sin jndrettelse forud at optage penge paa rente indtil forbemelte 1 maji 1702, saa skal hannem en billig rente paa et qvartals beløb got giøres. Jligemaader skal hannem endog fremdeelis een billig rente for hver qvartal, som imod forhaabning til dend anlovede rette termin ej skulle vorde betalt, fornøyes fra samme termins dato, indtil betalingen virkeligen paafølger. Ydermeere skal hannem leveres og anviises herudi staden een pladtz ved Werners huus udi St. Annæ qvarteer til at bygge fornøden stalderom paa hans egen bekostning, hvor hand og kand have saa megen gaardsrum, som til hans vogne og karer kunde behøves. Jligemaade skal hand og forundes græsgang for nogle siuge og beskadigede heste, som hannem videre af | ###### VII s.667

magistraten bliver udviist, saasnart hand tiltræder denne contract at efterkomme, nemlig dend 1 maji 1702. 8. For det øvrige haver Morten Villemsen at holde alle broelagde pladtzer og gader udi Kiøbenhafn, Christianshafn og de Nye-boeder, som forhen er anført, til alle tider forsvarligen og u-paaklageligen reene. Thi hvis derover skulle falde nogen klage, saa haver hand for politie-retten derfor at stande til rette. Des imidlertid continueris med reenholdelsen, som hid indtil er skeed, efter sædvane. At denne contract paa Hans Kongel. Majts. allernaadigste behag og confirmation saaledis af os underskrevne er indgaaed og sluttet, bekrefter vi med vore hænders underskrivelse, og forpligter ieg Morten Villemsen mig og mine arvinger, denne contract u-paaklageligen at efterkomme. Og haver vi 2de eenslydende exemplarer af denne contract underskrevet, som med hr. general lieutenant de Cormaillon som formand udi commissionen hans signet er forseglet. Kiøbenhafn dend 6 februarii anno 1702. Charles Damas de Cormaillon. H. Nansen. C. E. von Støcken. H. Wandel. S. Friiss D. J. B. Ernst. Niels Jacobszen. Peder Riegelsen. Morten Willemsen. Da ville vj etc. Forbydendis etc. Hafniæ dend 11 februarii 1702. Sæl. Reg, XLII. 409-20. | ###### VII s.668

<-Forrige . Indhold . Næste->

Opdateret: tor okt 16 20:44:19 CEST 2003 © eremit.dk 2001 - 2010 . Må frit anvendes og citeres med kildeangivelse Kontakt: Dette værk er licensieret under en Creative Commons Navngivelse-Ikke-kommerciel-Ingen bearbejdelser 2.5 Danmark Licens. | Sidens top