Villum Fyren maa være Marie Hansdatters Værge.
//
Til borgemester och raad i Kiøbenhaffn. F. 3. Vor gunst tilforn. Efftersom os elskelig Villum Fyhren, borger och indvoner udi vor kiøbstad Kiøbenhaffn, for os underdanigst haffuer ladett andrage och sig beklage, att Jacob Fyren for nogen tid siden haffuer bekommett voris naadigste bevilling och tilladelse, att hand hans halffue søster, Maria Hansdatter vid naffn, sielff motte raadig vere och hende hensette till optugtelse, huor hannem lystede, huilckett bemelte Willum Fyhren formener sig aff hannem att vere skeed till fortred och hannem icke till ringe spott, att hand som en føed verge effter lougen icke maa raade for pigens optugtelse, huis verge maall hand i mange aar haffuer forestaett och dett till rictighed bragtt, huorfor hand och dagligen fare och eventeur maa udstae, underdanigst derfor begierendis hannem naadigst motte bevilgis samme pige, huis verge och formyndere hand ehr, udi hindis optuctelse och anden christlige øffuelse att motte raadigt vere, saa att den forrige bemelte Jacob Fyhren naadigst forundte bevilling ey hannem derudi skulle till forhindring vere, erbydendis sig der imod saaledis mod hinde udi alting att ville forholde, som hand for Gud, os och enhuer christen øffrighed saa vell som hende selff udi fremtiden forsuare ville, da ere vi paa saadan bemelte Willum Fyrens underdanigste erbydelse naadigst tillfrids, at hand bemelte Maria Hansdatter voris forrige naadigste bevilling wactett igien mae raadig vere. Thi haffuer i forskreffne Jacob Fyhren heller andre paa hans vegne paa vore vegne att advare voris naadigste villie att vere, att de hannem ingen forhindring derudi giører, saa lenge hand sig mod hende, som det sig bøer, och effter egen erbydelse tilbørligen anstiller, huor med i och skall haffue fornøden indseende, att pigen icke formedelst de tuendes weenighed udi hindis optuctelse vorder forsømmett eller skade liider. Coldinghuus 10 junij 1654.