eremit.dk

Sti: Forside > Emneindeks > KD > Bind I > nr.501 |

### Kjøbenhavns Diplomatarium #### Bind: I Side: 718-721 Nummer: 501

<-Forrige . Indhold . Næste->

501. 9 Juni 1660. Borgerskabet søger om, at Stænderne maa sammenkaldes. Stormechtigste høybaarne første, allernaadigste herre och konningh. Efftersom Eders Kongl. May. vtj den næste fremfarne 26 aprilis iblant andet allerwnderdanigst supplicando andrage, at epterdj worris aff Eders May. med Dannemarchis rigis høyuise raads raad och samtøche naadigste meddeelte priuilegier formelder, at wj udj alt, huis riget thil beste delibereris kand, worris stæmme och samtøche haffue skall, Eders May. der forre allernaadigst behage och anordne wille, att samme naadigste priuilegie effter ditz indhold och ord udj gierningen och fuldkommen brug Eders Maytt., riiget och byen thill gauffn och beste komme maate, och paa samme woris wnderdanigst offuergiffuen supplication aff Eders Kongl. May. øffuerst seccreterer findes skreffuet, Eders May. den 6 may naadigst der paa at haffue suarit, som os dend 21 dito behendiget er, att saa som intet udj stat sager er forefalden, huor udi den borgerlig stæmme och samtøche skulle høeris, siden de seenisten thillige med andre stænder bleff i Raadstuen aff rigens raad relation giort om paastaaende freds tractaters thilstand och beskaffenhed, saa skall saa snart och offte | ###### I s.718

noget forrefalder, huor udi deris stæmme och samtøche fornemmis bør, intet forbigaais, som de dennem meddeelte priuilegier kan werre gemæs. Daa epterdj, allernaadigste herre och koning, wj aff samme Eders Kong. May. naadigste suar vnderdanigst ehrachte, sligt henseende at haffue, att wj iche widere end udj noget særdellis i stat sager woris stæmme och samtøche haffue skulle, der doeg priuilegierne foruden nogen exeption formelder, att wj udj alt, huis Eders Kong. May., riiget och byen thil beste delibereris kand, worris stæmme och samtøche skulle haffue, som forberørt er, saa formeenis udi ald wnderdanighed, att wj iche allenne stæmme och samtøche udj noget særdellis i staet sager bør at haffue, men end och udi alt andet, huis riiget, byen och meenigheden thil beste eragtis kannd, fornemmeligen i huis commercien angaar, effterdi well siuffnis, at saa som thilstanden nu er, daa er det høynødig, at commercien och skibsfaartenn will offuer weyes och befordris, om Dannemarch igien paa foede skall komme. Siunes der forre paa det allerwnderdanigst ey w-rimmelig at werre, at byens deputerede offtere och med større frihed, end hid indtil skeed er, med rigens høywise raad och stænderne her effter, naar dennem siunis, noget betencheligt riget thil gaffn eller skade forefalde kunde, delibererer, att saadant Eders Kong. May. udi thide wnderdanigst andragis, och huis thill rigitz gauffn ehragtedes befordris, och det som skaadeligt war affuendes kunde, med aller wnderdanigst thilforsigt, at Eders Kong. May. for forberørte aarsager skyld ey mishager, at priuilegierne jo epter ordenes indhold vdi fuldkommen possession maa komme, och efftersom Kiøbenhauffns indbygere nu aff Eders Kong. May. naade och mildhed med Dannemarchis høyuise raads raad och samtøche naadigst een frj rigens stand at werre benaadet er, daa begieris allerwnderdanigst, at stadens magistrat och deputerede, naar de hos Eders May. eller rigens raad noget paa meenighedens wegne haffue at forrete, med lige respect som i andre frj rigs steder annamis maae, och ere her paa Eders Kong. May. naadigste suar wnderdanigst foruentende. Dennd allerhøyeste gud, Eders May. och woris naadigste droning sampt Hans Kongl. Høyhed, woris naadigste prindtz och herre, med de andre høybaarne kongelige børn thil languarende thimmelig och euig welferd fra alle vlyche naadeligen spaere och beuare. Return Kiøbenhauffn den 9 junj 1660. Eders Kongl. May. throe vndersaater. Hans Nanssen. Christoffer Hanssen. Find Nielssen. Peder Pederssen. Niels Hanssen egen handt. Peder Pederssen. Jacob Anderssen. Bartholomeus Pederssenn. Fredrich Thuressen. Hendrich Jacobs. | ###### I s.719

Hans Therchelssen. Christen Jenssen Bech. Niels Auchsen. Wilhelm Fiuren e. handt. Casper Grott. Albert Diuseldorff. Peder Juell Rasmussen e. handt. Johan Bøffke. Detmer Bøffke. Johan Lehnn. Cort Hinrich Mercher. Mouritz Friche. Sewerin Pedersen. Johan Adolff Ernst. Johan Stichman. Pouel Førster. H. P. Klein. Augustinus Otte. Peder Ribber egen hand. Rasmus Hanssen Munch. Lauritz Pedersen. Peder Jocobsen Flensborig. Alberdt Itzen. Jens Thommesen. Leonhardt Clowman. Claus Vebo. Hans von Møllengraht. Herpaa gav Oversekretær Erik Krag følgende Svar: Herpaa er Hans Kongl. Mts. naadigste Svar, at høistbemelte Hans Mt. formeener icke andre stats sager at vere till, end de som Hans Mt., riiget, byen och meenigheden till beste kunde komme, enten ved skibfarten och commercierne dieris befordring eller och ved andre middell och maade, huorfor Hans Mt. icke seer, huorledes borgerskabet kunde tuiffle paa Hans Mts. naadigste tillbevogenhed mod dennem eller andre, mens ville dennem hermed endnu meere end tilforne forsickret haffue, at saa offte noget saadant forefalder at deliberis om, at de da ey skulde forbigaaes, men skulde vere dennem frit fore, som lydige stender och wndersaatter at haffue sin tilgang til Hans Mt. och riigens raad at tillkiendegiffue, naar de fornemmer noget saadant, huormed de formode Hans Mts. och riigets gaffn skulde kunde befordris och skade affvendes, och de der vdi ey at hindres, mens meere hielpes och befordris, och endoc Hans Mt. icke wiide sig at haffue i nogen maade hindret dennem imod dieris privilegier, huorvdoffuer de effter ordenes indhold ey skulde komme i fuldkommen possession, som de kalde det, saa tuiffler Hans Mt. dog icke paa, at de io anseer tiidens nu werende vleilighed, som hindrer, at Hans Mt. icke endnu haffuer kundet forskriffue Kiøbenhaffns och de andre aff riigets stender enten hiid eller andensteds at forsamles, efftersom i det, her nu saaledes delibereris, der i gaaes alle de andre stender aldeeles forbi, som her ey ere (endeell och aff de andre stender, som her ere, sig intet saaledes endnu lader formercke), ey heller kunde alle stenderne hiidkomme, fordi landene desverre allesteds ere endnu saa belagde med jndlendiske saa och med fremmede krigsfolck, saa at stendernes forsambling ey kand endnu tilbørligen i verck stilles till noget victigt at foretage enten om et eller andet magt paaliggende, før gud vill, at landene ere evacuerede och vist kand viides, huorledes nu sidste fredssluttede tractater ville vdslage, efftersom høistbemelte Hans Mt. haffuer her till dags veret foraar- | ###### I s.720

saget ved denne besuerlig tilstand, vdi huis hidindtill delibereret er, at gaa de andre stender forbi. Dog skall Kiøbenhaffns byes øffrighed och borgerskab vdi midlertiid bliffue kaldet till deliberation, naar noget forefalder, som det vdkreffuer, saa och tilbørligen bliffue aff Hans Mt. hørte, naar de paa meenighedens vegne det begiere och noget haffuer at forrette. Mens huad de ville haffue forstaaet och huorledes de meene disse ord i dieris sidste offuergiffne supplication »med liige respect som vdj andre fri rigs steder at maatte annammes« behøffuer bedre och viidere forklaring, saa at dieris meening retteligen dervdi kand fornemmes, helst effterdi Hans Mt. icke for moder, at dennem hidindtill noget despecterligt kand vere vederfaret. Herforuden begierer Hans Mt. dieris vnderdanigste betenckende, huorledes guarnisonen her ved liige saadane middeler, som i andre fri rigs steder skeer, her effter kunde vnderholdes med andet, som till denne byes defension behøffues, effterdj riiget er nu saaledes suecket paa middell och indkombst och i denne feide saaledes ruineret, at der till ey viides middell andensteds fra at bekommes. Och endog Hans Mt. gierne ville fornemme dieris stemme och samtycke om commercien och skibsfarten, huortill de nocksom heraff kunde forstaa høistbemelte Hans Mts. naadigste intention, at den kunde ved gode och tienlige raad och middell befordris och i verck stilles, saa snart gud vill giffue fredeligere tiider och landene kommer igien vdi rolig possession, saa ere dog alligevell de andre tro [tre?] nu her ei tilstede verendte stender der vdi tillige med Kiøbenhaffns borgerskab interesserede, saa at dieris meening, stemme och samtycke dervdi ochsaa vil fornøden eractes, helst effterdi at Hans Mt. aff forfarenhed nocksom haffuer eractet, huor varligen dermed vill omgaaes, och derfor høit nødigt for sig och riiget her vdi dieris vnderdanigst meening om commerciens befordring at fornemme, paa det at høistbemelte Hans Mt. desto bedre derom med alle stenderne siden, som forbemelt er, kunde lade handles och noget vist sluttes, huorledes saadant nu med bedre fruct och bestandighed kunde anordnes end før, Hans Mt., riiget och Kiøbenhaffns by samt meenigheden offuer alt riiget till bedre och større hielp end hiidindtill, huilcken dieris meening de io før io bedre kunde haffue at offuergiffue. Datum Canceliet for Kiøbenhaffns slot den 28 junij 1660. E. Kragh. Borgernes Ansøgning er en Afskrift, der er sammenhæftet med E. Krags Skrivelse, begge paa Papir i Raadstuearkivet. | ###### I s.721

<-Forrige . Indhold . Næste->

Opdateret: man mar 3 17:47:29 CET 2003 © eremit.dk 2001 - 2010 . Må frit anvendes og citeres med kildeangivelse Kontakt: Dette værk er licensieret under en Creative Commons Navngivelse-Ikke-kommerciel-Ingen bearbejdelser 2.5 Danmark Licens. | Sidens top