eremit.dk

Sti: Forside > Emneindeks > KD > Bind VII > nr.340 |

### Kjøbenhavns Diplomatarium #### Bind: VII Side: 224-225 Nummer: 340

<-Forrige . Indhold . Næste->

340. 10 April 1688. Privilegier for nogle Bryggergaarde. Forordning paa trøch. C. 5. giøre alle vitterligt, at efftersom vj allernaadigst komme j erfaring, hvorledis ejermændene til effterskrefne syf brygger-gaarde her j voris etc. Kiøbenhafn oc Christianshafn, som ved voris den 26 martij anno 1687 allernaadigste udgifne brygger laugs artichler bleve casserede, skal siden have forbedret samme gaarde, saaledis at de nu for beqvemme oc døgtige brygger-gaarde nochsom skal kunde ansees, nemlig her udj staden Augustinus Clausen Skermers oc Christen Bertelsens gaarde paa Vestergade, Bertel Stuves gaard j Skoeboederne, saasom hand sig skal have tilforpligtet, dend saaledis inden aarets udgang at indrette, at derpaa hereffter ey skal kunde klagis, Erich Børgesens gaard j Snaregaden. Paa Christianshafn Rejmer Wildes gaard ved Langebroe, Hans Andersen, forige byeskrivers gaard j Overgaden neden vandet oc Anders Michelsens gaard j Printzens gade. Da byde vj hermed oc befale os elskelige præsident, borgemestere oc raad her sammestedz, at de saadan anordning giør, at forskrefne syf gaarde strax udj brygger-lauget vorder indskrefne oc hereffter lige ved andre brygger-gaarde j lauget deris omgang oc brygger-rettighed fremdeelis u-paa-anchet nyder oc beholder. Men eyermændene til disse casserede trende brygger-gaarde, som ey for døgtige kand eragtis, saasom Hans Lauritzens gaard paa Nye torf, raadmand Johan Drøgs gaard paa Vestergade oc afgangne Hans Hiortes gaard i Nicolaj Kirkestræde haver bemelte magistrat at tilholde, at de samme deris brygger-gaardes rettighed oc frihed enten til andre gaarde legger, som effter besigtelse dertil lovlige oc døgtige kunde findis, eller oc dend inden dette aars omgang bortselger. Oc saasom vj ellers fornemme, hvorledis stor misbrug skal begaaes med de brygger-gaardes brygger friheder, som bortforpagtes, j det een deel af bryggerne tilforpagter sig saa mange friheder, at de ey kand svare til deris egen omgang, men maa dend igien til andre bortforpagte, saa oc at de, som saadanne frj gaarde eyer, forpagtningen saa høy opsetter, at dend forpagtende ingen nytte deraf skal kunde have, da til slig misbrug at forekomme have vj allernaadigst for got befundet at bevilge oc anordne, saa oc hermed etc., at brygger lauget | ###### VII s.224

her j staden maa frem for nogen anden j særdeelished nyde oc tilforpagte sig de brygger-gaardes friheder, udj hvilke eyermændene ey self brygger-næringen bruger. Oc ville vj herhos allernaadigst have forbudet alle oc een hver, som saadanne brygger-gaarde eyer oc næringen ey self ville bruge, at fordre eller tage høyere deraf til forpagtning aarlig end 30 rdlr. Dog hermed ey meent de bryggere, som udj brug sidder oc formedelst mangel af forraad ey kunde brygge j omgangen, at de jo deris omgang, hver gang dend dennem kand tilkomme, til een anden af bryggerne j lauget maa forpagte, om samtlige j lauget ey derimod ville tage. Hvorefter samtlige vedkommende sig etc. Oc byde vj hermed benefnte præsident, borge-mestere oc raad samt alle andre, som denne etc. Givet etc. Hafniæ d. 10 aprilis 1688. Sæl. Reg. XXXV. 509-11. | ###### VII s.225

<-Forrige . Indhold . Næste->

Opdateret: tor sep 18 08:26:06 CEST 2003 © eremit.dk 2001 - 2010 . Må frit anvendes og citeres med kildeangivelse Kontakt: Dette værk er licensieret under en Creative Commons Navngivelse-Ikke-kommerciel-Ingen bearbejdelser 2.5 Danmark Licens. | Sidens top