eremit.dk

Sti: Forside > Emneindeks > KD > Bind IV > nr.710 |

### Kjøbenhavns Diplomatarium #### Bind: IV Side: 643-650 Nummer: 710

< Forrige . Indhold . Næste >

710. 28 Dec. 1580. Bestemmelse om Lønningen og Udspisningen paa Slottet. En skick och orning, huorledis wij Frederich then anden etc. wille effther holdet haffue med husholdingen och vdspisningen paa wor slott Kiøpnehaffn, liudendis som efftherskreffuet staar: Først Cresten Wind paa sit eget liff et hundred daller. Firre karlle, thre drenge, en staldreng, en wogndreng her paa til løen xl daller, xxvj alne engelst, xxiiij alne foderdug, j støcke sardug och xxij alne lerrett. En kielder suend: penninge viij daller, engelst vij alne, foderdug v alne, oxehud en. En fyrbøder: penninge iiij daller, engelst iiij alne, sko ij par, skiortter ij. Slotsfogiten med sin dreng: penninge l daller, engelst xvij alne, foderdug xij alne, sardug x alne, lerret x alne. Slotzskriffueren medt sin dreng: penninge jc daller, engelst vij alne, fordug vj alne, sardug v alne, lerret v alne. Slotz predicantt: penninge xx daller, engelst x alne, fordug x alne, sardug v alne, leerret v alne. Sognepresten til St. Nicolaj kircke i bien for vmage hand haffuer med wort folck: penninge xv daller. Tho vnderskriffuere, thend første: penninge xx daller, engelst vij alne, fordug vj alne, sardug v alne, lerret v alne. Thend anden: penning x daller, engelst vj alne, fordug vj alne, sardug v alne, lerret v alne. En ridefogit: penninge xv daller, engelst vij alne, fordug vj alne, sardug v alne, lerret v alne. Sexten skøtter, huer af thenom: penninge viij daller, engelst vij alne, fordug v alne, sardug iiij alne, lerret iiij alne, støfflehuder ij. Tolff ligger, huer aff thennem: penninge v daller, engelst iiij alne, til ij par sko iij ortz daller, til støffle en kohud. En huskock: penninge xvj daller, engelst vij alne, fordug vj alne, sardug iiij alne, lerret iiij alne. | ###### IV s.643

Hans suend: penninge v daller, foderdug vij alne. En berrekock: penninge vj daller, engelst vj alne, foderdug vj alne. Hans suend: penninge iiij daller, sko iiij par, ij daller, ij skiortter, j daller. En redesuend: penninge xv daller, engelst vij alne, foderdug iiij alne. En kieldersuend i ølkielderen: penninge vj daller, engelst v alne, foderdug iiij alne. En brøgger: penninge viij daller, grofft klede vj alne, ij par sko, iij ort. Tho brøgerre suenne, huer aff thennom: penninge v daller, iij par sko, j daller j ort. En baggere: penninge viij daller, grofft engelst vj alne. Tho baggere suenne, huer aff thennom: penninge v daller, sko iiij par, ij daller. Thuo dragerre, huer aff thennom: penninge iij daller, Islandtz warmel vj alne. Thuo wechtere, huer aff thennom: penninge iij daller, Islandtz warmel vj alne. En porthener i øffuerste slotzporten: penninge viij daller, engelst vij alne, fordug v alne, sardug iiij alne, lerret iiij alne. En korn maller: penninge iiij daller, ij par sko, iij ort. Firre arbitzwogne suenne, huer thennom: penninge iiij daller, foderdug iiij alne, penninge til skoe iij ort. Thre postwogne suenne, huer thenom: penninge iiij daller, foderdug iiij alne, penninge til skoe iij ort. En staldreng, som waarrer the thre postheste och knipper hø: penninge iiij daller, foderdug iiij alne, til ij par sko iij ort. En karl, som warer fangerne vdi thornet: penninge vij daller, engelst vij alne, foderdug v alne. En weder møller: penninge x daller, engelst vj alne, foderdug vj alne. En thrommeter vdi thornet med sin høstru oc en pige: penning xx daller, engelst vij alne, fordug vj alne, sardug iiij alne, lerret iiij alne. En slachter: penninge x daller, grofft klede vj alne. Firre bøckere betallis i daguerch och haffuer om dagen, naar the giørre fuld dags arbeide: penninge iiij Sk. En fadebursquinde: penninge ix daller, engelst vj alne, til sko iij ort. Thre fadeburs piger, huer thennom: penning ij daller, til skoe v mMk. | ###### IV s.644

Kort Kock: engelst vij alne, fordug vj alne, sardug v alne, lerret v alne. En wor gamel wognsuend: engelst vj alne, fordug vj alne, til sko och skiortter iij daller. En furbøder paa skriffuerstuffuen: penninge iij daller, til sko iij ort. Capellanens dreng, som er capels degn: grofft klede vj alne, fordug vj alne, til skoe ij daller. En røgere, som och kand see til suinene paa stien: penninge iij daller, foderdug v alne, til skoe iij ort. En dugsuend: peninge vj daller, disinklede vj alne, foderdug iiij alne. En smed i slotzsmeden: penninge xij daller, engelst vij alne, fordug vj alne, sardug iiij alne, lerret iiij alne. Tho smedesuende, then enne: penninge vj daller, engelst vj alne, foderdug v alne. Then anden: penninge v daller, foderdug ij alne. En bødicker: penninge vj daller, disinklede vj alne, foderdug iiij alne. En bomslutter: penninge vj daller, disinklede vj alne, foderdug iiij alne. En porthener vdi thennd nederste slotz port: penninge vij daller, engelst vj alne, foderdug iiij alne. En hiulmand: penninge xxx daller, grofft engelst vij alne, foderdug v alne. En fiskere: penninge vj daller, grofft engelst vj alne, foderdug v alne, sardug iiij alne, til støffle ij daller j ort. Ladegaardtz folcked: En ladegardtz foget: penninge viij daller, engelst vij alne, foderdug v alne, sardug iiij alne, lerret iiij alne. En skriffuerdreng: penninge iij daller, disenklede v alne, til skoe iij ort. Melckedein: penninge iij daller, warmel viij alne, hørlerret viij alne, blagars (blaargarns) lerret viij alne. Tho piger, huer aff thennom: penninge ij daller, til skoe v ort, warmel vj alne, hørlerret vj alne, blagarnslerret vj alne. Om sommeren tho ferøchtere, huer aff thenom: penninge iij daller, til sko iij ort. Om wintheren firre therskemand: betallis i punde tal. Firre ferøchter om wintheren foruden the andre tho, huer thennom: penninge ij daller, til skoe ij ort. | ###### IV s.645

Summarum. Beløber forskreffne folcke løen som her effther følger: penninge jm v daller j ort, engelst iiijc liiij alne, foderdug ijc lxxxviij alne, sardug vj støcke viiij alne, hørleret jc xxxvj alne, blagarslerret xx alne, oxehuder xxxx, til skoe xxxj daller, disinsklede xxxvij alne, Islandtz warmel xxxj alne, danst warmel xx alne. Beløber altsamen vdj en suma tilhobe beregnet jm vj daller. Thise efftherskreffne personer spisis och dagligen paa slottet: Rentheskriffuerne: v, med iij drenge. En skriffuer aff archeliet: j. Tolleren for slottet med en dreng. Furbøderen paa rentherkameret: j. Item alraise degne: iiij personer. Item beløber the personer, som nu skulle dagligen spisis inden porten: jc xxij personer, huortil wil behoff giørris thenne efftherskreffne fethalle: flesk viiijc xxxvij sider, nødekiød ijc xij kroppe, smør iij lester iiij thønner ij fierdinger, sild vij lester v thønner, torsk vij lester v thønner, grin iij lester, erther iiij lest iiij thønner, rug xvij lester ij pundt, malt xxiiij lester ij pundt, gies ijc. Och til gamel fisk och wrter jc daller, och fersk fisk aff søerne ther vdj leenet til nødtørfft. Summa iiijm iij daller j ort. Thise effterskreffne personer fanger monnetz fetallie aff slottet: Laadegaardtzfolcket vdj Nibye ladegaardt spisis huer monnet aff och til paa xij personer, flesk vj sider, nødekiød iij fierdinger, smør 3 lispund, sild iij fierdinger, fisk iij fierdinger, grin ij fierding, brød vj tønner, øl xij tønner. Jørgen Seillegger: flesk j side, nødekiød j fierding, brød j tønne, øel j tønne, faarekropper j, smør iiij skolpund. Slotzhiulmend ij: flesk j side, nødekiød j fierding, smør - pundt, sild j otting, fijsk j otting, grin j otting, brød j tønne, øll ij tønner. Portheneren vdi then nederste port paa seg selffuer: flesk j side, nødekiød j fierding, smør iiij skolpund, sild j ortting(!), grin j ortting, brød j tønne, øl j tønne, fisk j ortting. Slotzfiskeren paa seg allene: flesk j side, nødekiød fierdeparten aff fierding, smør iiij skolpund, fisk j ortting, grin j ortting, brød tønne, øl j tønne, sild j ortting. En lademager i archeliet: flesk j side, nødekiøde fierde parthen aff en fierring, smør iiij pund, sild j otting, fisk j ortte, grin fierdeparthen aff en otthing, brød j tønne, øll j tønne. En klensmed paa seg selff: flesk j side, nødekiød j fierding, smør iiij pund, sild j otting, fisk j otting, grin j otting, brød j tønne, øll j tønne. | ###### IV s.646

En wor afflagde wognsuend Hans Tilsen: flesk j side, nødekiød fierdeparten aff en fierding, smør iiij skolpund, sild j orting, fisk j ortting, grin fierdeparten af j otting, brød j tønne, øll j tønne. Thennom som fanger aars fetallie aff slottet: Slotz predicanter: øxen j, lamb iiij, gies xij, suin ij, smør ij fierdinger, sild ij tønder, torsk j tønde, tør fisk ij woger, grin j tønde, erther j tønde, rug 3 pundt, malt v pundt, homble xxiiij skepper. Thydsk predicantt: Oxen j, lamb x, gies xx, smør j tønde, rue iiij pundt, malt vj pundt, suin vj. Sognepresterne til Sctj. Nicolai och Helligesters huer thenom: oxen j, lamb vj, suin iij, gies xij, smør j tønde, sild ij tønder, torsk j tønde, tør fisk iiij woger, erther j tønde, meel ij pundt, malt ij pundt. Jesper winthapper: oxen iij, suin v, smør ij tønner, sild ij tønner, tørfisk iij woger, grin j tønne, erther j tønne, rug iij pund, malt v pund, homble xviij skepper. For Haffuelse gaard: rug ix pundt, maltt ix pundt. Slodtz skriffueren: oxen iij, suin iiij, smør j tønne, rug iiij pundt, malt vj pundt. Mester Berntt anckersmid: oxsen ij, lamb vj, gies vj, smør j tønne, sild ij tønner, tørfisk ij woger, grin ij tønne, rug iij pundt, malt iij pundt. Hans Brebusk orgemager: suin ij, lamb iiij, smør j fierding, rug ij pundt, malt ij pundt. Rigens profos: oxen ij, lam viij, gies xij, haffre xij skepper, suin iiij, smør ij tønde, sild iiij tønder, torsk iiij tønder, tørfisk iiij woger, grin ij tønder, rug j lest, malt j lest, homble xxiiij skepper. Mester Claus skreder: oxen v, suin v, lamb xl, gies xl, flesk xx sider, smør iiij tønder, sild v tønder, torsk v tønder, tørfisk vj woger, lax j tønde, aal j tønde, grin iiij tønder, erther v tønder, rug xiiij pundt, malt ij lester, homble j skippund, Lønneborgs salt ij tønder, grofft salt iiij tønder, wox j lispund, tallig j skippund. Kort kock: suin ij, gies j, smør j tønde, rug iij pundt, malt iij pundt. Hans Lukow, thømmermand paa Frederichsborg: øxen j, suin iiij, lamb v, smør j tønde, rug iiij pundt, malt viij pundt. Matthias paa Wandkonsten: øxen ij, lamb vj, gies vj, suin vj, smør j tønde, grin j tønde, sild j tønde, thorsk j tønde, rug ij pundt, malt iiij pundt. | ###### IV s.647

Frantz von Zeel furuerper: øxen ij, lamb vj, suin iiij, gies x, smør j tønde, sild j tønde, erther j tønde, rug ij pundt, malt ij pundt, bay salt j tønde, homble viij skepper. Arnoldus sangmester: øxen ij, smør j tønde, malt iij pund, homble xij skepper. Nickel Druckenbrot: øxen ij, suin vj, smør j tønde, sild j tønde, rug iij pundt, malt iij pundt. Jacob Høyer: øxen ij, suin vj, smør j tønde, sild j tønde, rug iij pundt, malt iij pundt. Mester Oluff, capellan til wor Frue: rug ij pundt, malt ij pundt. Swoffuell skriffuer: øxen ij, suin ij, rou ij pundt, malt iij pundt, lamb iij. Wor kiøbmand paa Wespenøe: øxen ij, suin ij, lamb iij, rug ij pundt, malt ij pundt. Platten slageren paa Amager thoruet: øxen j, smør j fierding, sild j tønde, grin j fierding, rug j pundt, malt j pundt. Bernet thømmermand plattenslager: øxen ij, suin iiij, ges vj, lamb vj, smør j tønde, sild j tønde, thørfisk iiij woger, grin j tønde, erther j tønde, rug iij pundt, malt iij pundt. Pouel theltmager: øxen j, lamb iiij, gies vj, suin j, smør ij fierding, sild j tønde, grien j tønde, rug ij pundt, malt ij pundt, homble viij skepper. Mester Bernt paa Pollere møllen: øxen j, suin ij, smør j fierding, lamb ij, baj salt j tønde. Robert posement mager: øxen j, suin j, smør j fierding, rug ij pundt, malt ij pundt. Gammel Jens harnisk wisker: øxen j, lamb iij, suin ij, gies j, smør j fienjing, sild j tønde, grin j tønde, rug ij pundt, malt ij pundt, homble viij skepper. Wor sildesalter i Nibe: øxen j, suin j, smør j fierding, sild j tønde, rug ij pundt, malt ij pundt. Byskriffueren for worre sager hand skriffuer om aaret: øxen j, suin ij, smør j tønde, malt j pundt. Then som warer slotz kolhaffue: flesk iiij sider, nødekiød j krop, smør j fierding, sild j tønde, rug j pundt, malt j pundt, homble iiij skepper. Niels remsnider: rug ij pundt, malt ij pundt, smør j fierding. Slotz redesuend: øxen j, suin ij, smør j tønde, rug iij pundt, malt iij pundt. | ###### IV s.648

Knud Alffsen: flesk vj sider, nødekiød v fierdinger, smør j fierding ij pundt, tørfisk ij woger, grin iij fierdinger, rug j pundt, malt ij pundt, homble viij skepper. Wor kiøbmand norden paa suoffuel handellen: øxen j, suin iij, flesk iiij, smør j fierding j pund, sild j tønde, grin j tønde, rug ij pundt, malt iij pundt, homble x skepper. Peither perlesticher: øxen j, lam viij, gies x, smør j fierding, suin iij, sild iij fierdinger, miel j pundt, malt ij pundt, homble viij skepper. Osuold dreyer: øxen j, suin iij, lam ij, gies iiij, smør j fierding j pundt, sild j tønde, tør fisk j wog, grin j tønde, rue ij pundt, malt ij pundt, homble viij skepper. Christoffer buntmager: øxen ij kropper, flesk x sider, lamb viij, smør ij fierding, sild j tønde, grin iij fierdinger, erther j tønde, brød vj tønder, øll xiij tønder, salt iij fierdinger. Lauritz seyrmester, som waarrer paa wort thet storre seyruerck: øxen j, suin iij, lamb iij, gies iiij, smør ij fierding, sild j tønde, torsk j tønde, tørfisk iiij lispund, grin j tønde, erther j tønde, rug j pundt, malt ij pundt, baysalt j tønde. Mester Jacob gigler: øxen ij, suin iij, lamb vj, gies viij, flesk iiij sider, smør j tønde, sild ij tønder, thørfisk j wog, gryn j tønde, erther j tønde, rug iij pundt, malt iij pundt. Cristoffer bogbinder: rug j pundt. Catharine von Isleffuen: rug j pundt, malt j pundt. Tho slotzwechtere huer: flesk ij siider. Tho slotzdragere huer: flesk ij sider. Tholff Dauidtz degne fanger om vgen: flesk ij sider, sild j fierding, brød v fierdinger, øll ij tønder. Beløber forskreffne monetz kost och fetthallie, som nu om aaritt j monitz thal skal paa worre wegne vdspisis aff slottet: vjc j daller j ortt. Beløber thett fetallie, som kaldis aars fethallie, som nu er paa worre wegne anthegnet och vdgiffues aff slottet om aaret: ijm iijc xxxviij daller. Her effther følger hues haffre, som paa worre wegne forforris om aaret ther aff slottet: Cristoffer Walckendorff: iiij heste. Cresten Wind: vj heste. Lauritz Kruse: ij heste. Anders Dreselberg: ij heste. | ###### IV s.649

Slotz skriffueren: ij heste. Slotz fogethen: ij heste. Ridefogethen: j hest. Jesper wintapper: j hest. Knud Alffsen: j hest. Post ride heste: firre. Slotz wogn heste: viij. Beløber forringen om aaret paa worre wegne: viijc viij daller. Item huilche personer, som bliffue indsat vdj thornet eller indsmed vdj kiederne for theris skalched, theris forspisning eller forthering skal icke beløbe meer om vgen end xxj Sk. før gick. Men thenom, som indsettet(!) vdj thornet, som sidder paa theris hals och haffuer forbrut theris liff, thennom skal spisis til nodtorfft, som billigt och ret er, huor paa lensmanden och slotzskriffueren altid skal haffue guod achting. Huilchen forskreffne skick och ordning wij her effther wille holdet och efftherkomet haffue paa forskreffne wort slott Kiøbenhaffn, effther som thend wduiser och indholler, men hues anden vdgifft, som nødtørfftig er behoff att vdgiffues paa worre wegne, som her vdj icke er beneffndt, skal med forsiunlighed och sparsomelighed vdgiffues och med clar och guod besked om aret indføres i slottens regenskab, som thett seg bør. Bedendis och biudendis worre leensmend och slotz skriffuere paa wort slott Kiøpnehaffn, som nu er eller her effther kommendis worder, attj ether vdj alle maade retther effther huis forskreffuit staar, och wbrødeligen holde ther offuer til saa lenge wij ther paa lade giørre nogen anden forandring. Ladendis thet ingelunde. Giffuet paa wort slott Skandelborg thendt xxviij decembris aar etc. mdlxxxj (i.e.: 1580). Tegn. o. a. L. XIV. 407-19. | ###### IV s.650

< Forrige . Indhold . Næste >

Opdateret: fre apr 18 11:07:56 CEST 2003 © eremit.dk 2001 - 2010 . Må frit anvendes og citeres med kildeangivelse Kontakt: Dette værk er licensieret under en Creative Commons Navngivelse-Ikke-kommerciel-Ingen bearbejdelser 2.5 Danmark Licens. | Sidens top