eremit.dk

Sti: Forside > Emneindeks > KD > Bind II > nr.339 |

### Kjøbenhavns Diplomatarium #### Bind: II Side: 291-295 Nummer: 339

<-Forrige . Indhold . Næste->

339. 2 Juni 1550. Vævernes Lavsskraa. Wy borgemestere ock raadmend y Kiøpnehaffn giøre wittherligt fore alle, at eptertj wy see oc forfare, at weffuere embede her y Kiøpnehaffnn seg formere bode aff danske ock sønderlige skotske folck, tha haffue wy wntt oc tillatt, at the her effter skulle wære wdj eth embede tillsammen oc wære the som giøre kongelige oc byes tynge huer aff syn formuge oc ingen anden, oc paa thet at skellige dannemendt oc gode quinder mue oc skulle nyde fredt oc at the som wlydighet oc wførm giøre wille, mue straffes, tha haffue wy wnth oc tillat thenum thesze eptherscrefne article athaffue y theris lag oc seg ther epther at skicke oc rette. | ###### II s.291

1. Om biisidder ock oldermandt at sette. Først skulle the haffue en biisidder aff raadet oc two oldermendt oc en oldermandt aff brøderne for alle weffuere suenne, thesze schulle met flytt haffue tillsywn, at alle tingest reth oc skickeligen tilgaar. 2. Om oldermandt att aff sette. Nar nogen oldermandt skall affsettes, tha skulle menige brødere tillkesze two aff weffuerne, som skulle opgaa for borgemestere oc raadt, oc huilcken the tha bewilge, thendt skall framdelis wære oldermandt oc the andre hanum at wære lydige fore till syn tiidtt. 3. Om steffne att holde. Theris rette lage steffne skall wære tuenne tider om aarit, første anden nyt aarss dag, then anden sanctj Bartholomej dag, oc tha skall handtlis om lagsens tarff oc settes weffuere løn epter tidtzens leyglighedt oc thet saa jndtføre for borgemestere, raadt oc byfoget, oc huess tha sætt oc sambtycht worder, ther paa skall giøres twenne register, eth at bliffue paa Raadhuszet oc eth hoss oldermendene y thet aar. 4. Om weffuer løn. Huilken mester eller suendt, som mere tager till weffuere løn for alnen, end som saa sæt worder oc thet kandt bewiiszes, tha skulle alle the penninge, som the paa thet stycke lærreth thient haffue, wære forbrott oc legges wdj lagszens bysze oc ther till two march pendinge till kongen oc byenn. 5. Om en bøsze eller skryn. Item skulle the haffue en bøsze eller eth skryn till theris lag met twenne laasze, en nøgel skulle oldermendene haffue oc j nøgell stoels broder, ock ther wdj skall forwaris alle brøde penninge till fattige oc forarmede lagszens broders eller søsters behoff, dog at thet skeer met biiszidders oc alle brøders sambtycke paa lage steffnne. 6. At sige till steffnne. Thend som siist kommer y laget, hand skall tilsige alle brødre tiill steffne, nar oldermandt hanum tilsiger, oc skencke nar the haffue drick, dog skulle the ingen steffne holde wden theris bisidders forløff. | ###### II s.292

7. Om wenighett. Item huess wenighet ther kommer emellom brøderne eller søstre, thet skall først klages for oldermendene, oc the mue thet met theris biisidders forløff lade fordrage oc forlige, dog huess rettighet konningen eller byen tilkommer, wforkrencket oc wfordeeltt. Huo her emodt giør, bøde iiij Sk. y bøszen, saa tiitt thet skeer. 8. Om wlyudt. Huilken broder eller søster, som giør oldermandt wlyudt, nar handt taler lagszens tarff eller ærinde, hand bøde 2 Sk. y bøszen for første gang, anden tidt tre Sk., tredie tidt 4 Sk., giør handt thet offte aff modtwillgi, tha resze hans bøder epther alle brøders sigelsze. 9. Nar oldermandt lader sige tiill steffne, tha skulle alle brødre møde wnder theris faldzmoll, som er iiij Sk. y byszen, wden the ere y loffligt forfaldt, oc thet lade tilsige, oc ingen skall bortgaa, før oldermandt giffuer loff. Huo thet giør, bøde ij Sk. y bøszenn. Men nar som tilsiges at følge brødrers eller søsters liig till graffue, tha skulle the bære, som oldermandt tillsier, oc the som ey komme oc ere wden loffligt forfaldt, the bøde en Sk. graatt y bøszen. 10. Findes noget arbede, som forderffueligt er weffuet enthen aff mester eller suendt, tha bøde handtt først bonden sith garn epter wwildige brøders sigelsze, kongen oc byen ij marc oc viij Sk. y bøszen, om thet kandt kiendes at wære for hans eller hans redtskabs forsømelsze. 11. Huilken her epther thette embede skall nyde oc indgaa, handt eller hun skall haffue etth erligt witnesbyrdh oc eth gott rychte aff the, handt thient haffuer wdj try sambfælde aar her y byen, oc siden bedes tiill lageth paa lage steffne, oc tha skall hans wæffueredtskaff beszees aff two wwildige brødre ock siden giøre hand sytt mester stycke y thett werck oc weffuet, som handt will giffue seg wdt fore at bruge oc giøre rett, oc laget oc oldermandt syn edtt. 12. Item en broders indgang skall wære till lagett tre tønner danst øll, two fadt salt madt, smør, oust, brødt ther till oc inthet andet, oc x Sk. wdj bøszen, oc till kongen oc raadet ij gylden. 13. Huilken broder eller søster, som anden giør wførm y lags huss eller oldermandz huss mett slag, w-ærlig tiltale eller noget andet sligt, thend skall bøde oc thend skall oldermandt tage handtasting aff tiill fastinde steffne, oc tha schall thend bøde, som bryder, epter iiij wwildige brøders sigelsze, enthen y bøszen eller anderledes tiill laget, som sagen er tiill, giør oc thend, szom saa handtasting giort | ###### II s.293

haffuer, siden thend tidt wferm emodt oldermandz beffaling, thet gaa hans ære an epther sagens leyglighett. 14. Fyndes nogenn broder eller søster wdj obenbar hoer, tha skulle the strax wige thette lag ock jndføris wdj øffrigheds hender. 15. Item om noger mestersuendt eller lære drengh far aff syn thienneste emodt syn hosbondis willie eller wenskaff, før end hans steffne dag er at ænde, tha skall thend broder fuldt macht haffue hanum igen at hente, ehuor handt hanum finde kandt, oc fuldtgiøre syn thienneste oc ther till kongen, raadeth och embedet tre sage march, met saa skiell, at mesteren ycke haffuer w-ræth emodt swenden. 16. Ingen mester eller søster skall hemmelige wndergaa at feste anden mandts suendt eller pige; huo her emodt giør, bøde x Sk. y byszen och møste swenden eller pigen. 17. Nar weffuere swenne wille dricke en tønne danst øll, tha skulle the thet haffue mett weffuernes willie oc thet y theris oldermands huss, oc ingen skall giøre frij mandag emodt theris mesters willie. Huo her emodt giør, bøde y bøszen første gang iiij Sk., anden gang viij Sk.; giør handt thet fortredeligenn tredie gand met fosshedt wtj mytterij, tha settes handt y kelleren two netther oc sidenn bøde ij marc kongen ock byen oc en marc y bøszen, met dannemends bøn om handt skall bliffue y byen. 18. Huilken broder eller søster, som sette lære dreng paa weff, thend skall giffue j marc y bøszen, oc nar hans lære er wde, en tønne danst øll till laget. 19. Kommer oc weffuer søn oc dotter till sammen y æchteskaff, the giffue xij Sk. y bøszen oc en tønne danst øll y laget oc ther met nyde lagett. 20. Er oc enthen there weffuere barn, tha nydhe lagett for en halff indtgangh. 21. Thend, som tager seg en weffueres eptherladtne høstru, nyde laget for halff indgang. 22. Sammeledes skulle oc saa alle brødre y weffuer laget wære pligtig till at holde rustning vdj alle skickelighet bode met harnisk, spedtz, hellebarde, halff hager oc anden dell, som the kunde thienne kongen met, nar behoff giøris, huer epther synn æffnne oc formuge. Thesze forskreffne puncter oc articler wille wy oc wore epterkomere altidt haffue fuldtmachtt at formere oc formyndske epther | ###### II s.294

lagens leylighet, som thet kandt wære Kong. Mat. wor allerkæreste naadige herre lideligt oc then menige mand gaffnligt. Thenne forskrefne skraa er fuldtbyrdt oc sambtycht aff oss borgemestere oc raadt oc Kong. Matt's byfoget wedt alle forscrefne puncter oc articler, som thend nu indholder oc forclarer. Tiill ydermere witnesbyrdt oc fastere foruaring, at saa y alle maade holdes skall som forskrefuit staar, haffue wy ladet henge wort stadts jndszegell neddenn for thenne skraa. Giffuit oc schreffuitt y Kiøpnehaffnn mandagen epther trinitatis anno 1550. Stadens Segl hænger under. Orig. paa Perg. i Geh. Ark. | ###### II s.295

<-Forrige . Indhold . Næste->

Opdateret: tor jul 24 19:02:25 CEST 2003 © eremit.dk 2001 - 2010 . Må frit anvendes og citeres med kildeangivelse Kontakt: Dette værk er licensieret under en Creative Commons Navngivelse-Ikke-kommerciel-Ingen bearbejdelser 2.5 Danmark Licens. | Sidens top