eremit.dk

Sti: Forside > Emneindeks > KD > Bind II > nr.337 |

### Kjøbenhavns Diplomatarium #### Bind: II Side: 282-290 Nummer: 337

<-Forrige . Indhold . Næste->

337. 2 Avgust 1549. Remmesnidernes, Pungmagernes, Taskemagernes og Sadelmagernes Skraa. Wy borgemestere och raadtmendt wdj Kiøpnehaffnn giøre wittherligt fore alle, som nu ere eller komme skulle, att aar effter gudts byrdt mdxlix fredagen nest epther sanctj Petrj dag ad vincula po wort Raadthus for ett siddende raadt wor skicket erlige oc fornumstige mendt Lauris Søffrenssen, oldermandt, Niels Nielssen, stoelsbroder, paa menige lagsbrødrers wegne wdj remmesnider embede, pungemager oc taskemager embede, beclagendes att thenum baade aff indwonere oc wdtlendtske schede møget for kort emodt theris skraaess indholdelsze. Thisligeste beclaget oc saa sadellmagere, at thenum skede stoer skade aff fremmede, som fører sadeller emodt theris embetz frihedt, oc begierede ther fore, at wy paa Kong. Mat., wor aller kiereste naadige herres weigne wilde offuerweige alltingest, saa att huer motte nyde oc bruge sith embede och nære oc bærge seg ther aff redelig oc skiellig epter Kiøpnehaffn stadts preuileger. Tha epther theris christelige, redelige oc nøttørfftelige begiere haffue wy offuerseet forscreffne remmesniders, pungemagers oc taskemagers skra, sammeledes forscrefne sadellmagers beschreffne begiere y theris embede paa nogle besynderlige article oc haffue fundet saa for gott epther all leylighet paa thenne tiidt oc giort oc sambtycht them paa | ###### II s.282

Kong. Mat. wor aller kiereste naadige herres wegne thesze eptherscrefne artickler, som saa liude. 1. Item ingen maa bruge forscrefne embede før end hand er lags broder. Først at ingen skall bruge remmesniders, pungemagers eller taskemagers embede eller giøre handske aff barcket læder, sømst lær eller aff allune lær, wdenn remmesniderne, pungemagere oc taskemagere, fordj thet er theris embede. Oc huo sodant embet wintne will, hand skall tiene en danemandt paa embedet wdj two aar oc bede saa erlig oc skiellig tiill embedet, oc skall handt wære wberychtet oc haffue sith æchte breff, oc skall hand kunde sith embede ock skiære synn mester gierning y oldermands huss, saa som thesze article her epther komme wdtuisze, oc skall sidenn olldermandt oc stoells broder hans gierning besee, om hun er rettferdig; er hun tha retferdig, som hun bør, tha bruge handt sith embede, tog ey før hand er lags broder oc haffuer giffuit en marc penninge y bøszen oc fire marc wox wærdt y laget oc ther tiill haffuer giort laget fuldt, som skraaen wdtwiiss paa remmesnider embede, som ther tiill bør, oc paa pungemagere embede, som ther tiill bør, oc sidenn bruge sith embede oc ey før. 2. Om skære kaast oc mester gerning paa remmesnider embede. Paa remmesnider embede skall handt giøre eth gott krabbe tygh met synn tilbehøringh met ix swanck remmer beslaget met meszingh, ett gryme betzell samblet y fem ringe, ett gott spende bellte met tre rygge och eth gott spansk swerdt bælte, oc skall hand legge en tønne danst øll indt for brøderne strax then tiidt, hand skiær samme mester gierning, oc iiij marc wox wærdt tiill laget oc raadett iiij marck danske. 3. Om mester gerning paa pungemager embede oc skære kaast. Paa pungemagers embede skall handt skære ett dobbelt par handtske oc rede thenum op met guldt oc silcke, som ther tiill bør, oc hand skall giøre en godt ringe pung oc en godt qwinde pung, oc skall handt thet skære y oldermandz huss oc strax indlegge en tønne danst øll fore brøderne oc iiij march wox wærdt tiill laget, som forschreffuitt staar, och raadett iiij marc danske, oc aff samme remmesniders oc pungemagers mesterstycke, som wstraffeligenn findes, skall theris biisidder beholde krabbe tyget met syn tilbehøring aff remmesnider mester gierning oc handske aff pungemagere oc taskemagers mester gierning fore synn wmage. | ###### II s.283

4. Om mester kaast, huess deell som ther till hører paa baade forscrefne embede. Huo som broder eller søster will wære y forscrefne embede, skall wære wberyctet dannefolch, saa well mandt som qwinde, eller oc swendt, oc nar nogen broder haffuer skaarit synn mester gierning, siden ther epter skall handt giøre en mester kaast en dag met two fade salt madt, two ferske retter met steg, thett er tre retther met smør oc brødt som wedtbør och ther tiill two tønner danst øll. 5. Ingen skall holde anden mands suendt wlofflig. Hwilcken mandt, som anden mands swendtt holder, ther skillis wlofflig fra syn hosbonde, oc worder hann atwaret oc will handt ey offuer giffue swenden, tha bøde hosbondenn en tønne danst øll tiill brøderne, oc suenden farer tiill syn hosbunde, som hand tienthe før oc bøde two march wox wærdt till laget, oc jngen skall thale broders suendt tiill om thienneste, før endt [han] haffuer talet tiill bunden, som swenden thienner eller tienthe, oc høre, om handtt er lofflig skildt wedt synn hosbonde. Giører hand thet ey, tha bøde tiill laget oc thend hosbonde wskiell skeer epther iiij lags brøders sambtycke wdttagne aff oldermanden. 6. Om nogen broder giør falsk gierning. Huilken broder, som ey giør ræt kiøpmands godts oc kommer ther kiæremoll offuer, tha giøre hand then fuldt, hand solde, oc er thet falsk gierning forbrott tiill konningen, staden oc laget. Hender thet seg anden gang, wære sammeledes forbrott oc ther till ix marc till trende skiffte, oc falder hand tredie gang, bøde tre dubbellt oc wære laget saa nær, som laget met biisidder tyckes. 7. Om fremmede waare føres aff samme embede till skade. Ingen her er besiddendes eller fremede, som hidt kommer, muge selge eller føre warer till købs remmesnider, pungemagere, taskemagere tiill skade, sønderlig grymer, stiiglæder, giorder, anden ridetyg, suerdt bælther, quinde punge, talge punge, legende punge oc andre punge, som kalles soert arbede, wden fremmede standende kremmere, som y herre dag pleie at selge noget epter gammell wiiss, thett skee wedt konningens rett oc stadtzens preui[le]ger. 8. Huo som sømst læder maa forarbede. Item skulle oc ingen giøre sømst læder tiill her y Kiøpnehaffnn wden the som ere vdj remmesnider embede, wdenn nogen kandt | ###### II s.284

thett haffue met biisidders, oldermands oc lags brøders sambtycke, oc ingen giøre læder y staallhandtske eller y hoffuit harnisk wden the som ere y remesniders, taskers oc pungemagers embede. 9. Om steffne att holde. Steffne skall holdes y oldermandz huss met theris biisidders neruerrelsze eller sambtycke iiij sinde om aarit, thend første thend søndag nest epther poske marcket, thend anden sanctj Knudt konges dag, then tredie thend søndag nest epther sancti Michels dag oc thend fierde thend xiiij dag nest fore fastelauen, oc tha skall oldermandt oc stolsbroder y biisidders neruerelsze bese huer broders gierning, oc huilcken ycke syn gerning fuldtkommelige oc rettferdig haffuer, handt bøde wdj laget epther biisidders oc alle brødres sigelsze. Oc huilken broder ycke kommer tiill steffne, nar handt tillsiges, oc haffuer ey loffligt forfaldt, hand bøde fire marck wox theris wærdt till lagitt. Huilcken lags broder, som openbarer, huess biisidder, oldermandt oc stoellsbroder førbiuder thennum att sige, som kunde giøre skade y nogen maade, haffue forbrut en tønne øll tiill laget første gang, anden gang saa møget som lags brødre kunde tyckes met deres bisidder. 10. Om lære drenge, som embedit lære wille. Huilken dreng, som eth aff forscrefne embede lære will, hand giffue strax en tønne danst øll tiill brøderne och iiij marck wox eller theris wærdt y bøszen, oc huilken broder, som tager drengen tiill at lære, hand skall følge hanum indt fore brøderne oc lære sitt embede wdj two aar wnder en tønne øll wide. 11. Om nogen kiffuer eller træter wdj lags huss. Huilken broder eller suendt, som kiiffuer eller slaer noger y lags huss eller y gorden, bøde en tønne øll tiill brøderne oc ij march wox wærdt y bøszenn. Giør gest nogen wførm, y liige maade bøde thend broder, hanum indbødt, szaa fullt, som hand thet selff haffde giort. Gaar thet tiill liffs saar, draff eller thett, som ære giælder, tha konningens oc stadtzens rett vforsømmet. 12. Om nogen therer segh wbequemmelige y lagshuss. Huo som spiir eller thisligest wrensle giøre y lags huss eller y gordenn eller therer seg wbequemelige met synn ænde eller kalier noger skalck, tyuff eller forræddere, bøde en tønne øll oc ij marck | ###### II s.285

wox theris wærdt y bøszen for huess saa aff druckenskaff skeer. Scheer thet saa, at nogen broder biuder gest till nogen stoer embitz kaast eller oc tiill nogett andet lagsøll, tha bettale broder fore syn gest, som tilbørligt er, nar som hanum tillsiges. Huor som hand sidder ther wdtoffuer oc will ycke betale inden en forbeneffnndt tiidt, giffue ij marc wox wærdt y bøszen oc bettale siden dobbellt, oc huadt som helst som oldermandt eller stoelsbroder bryder, tha skulle the bettale dubbelt, huadtt som wdj lagens samkomme skeer. 13. Om broders søn, som embede will witne. Huilken broders søn, som kandt sith embede ock will besidde embedet, hand skall giøre en halff kaast oc wære ther met fry; thend samme frihet skall oc saa thend nyde, som faar embitz dotter oc will bruge embedet. 14. Huor lenge en søster maa bruge embedet epther bundens dødt. Døer en danemandt fraa synn danne qwinde, hun maa bruge sith embet saa lenge hun sidder encke oc skicker seg erlig oc well oc ycke giffter seg. Scheer thet oc saa, at hun giffter seg oc fanger thend, som embedet kandt oc er ycke lagsbroder, hand nyde laget oc giør en halff kaast. 15. Om broders suendt arbeder sitt eget arbede oc bonden fordagtinger hanum. Huilkenn mandt, som y embedet er, som holder en suendt som arbeder syn egen gierningh, oc hosbonden fordagtinger hanum fore synn egen swendt, oc selger swenden thend gierning, tha bøde hosbonden modt brøderne en tønne danst øll, oc swenden giffuer tre marc wox wærdt y bøszen saa tiith som thet skeer, konningen oc staden huer saa møgett. 16. Om begengelsze epter broder eller søster. Naar noger broder eller søster affgangen er, tha skulle alle sødtskenn siges tiill at følge them tiill jorde. Huilken broder eller søster, som ycke kommer oc waris tiill, bøde j tønne øll tiill laget oc en marck wox wærdt y bøszen. 17. Om kiæremoll, huadt sag som ther ligger wedt. Ingen skall kære anden for borgemestere, raadt eller foget, før end handt haffuer kiært hannom fore biisidder, oldermandt oc stoells | ###### II s.286

broder, wære seg enthen hosbunde eller suendt, wnder en tønne danst øll wide, dog konningens oc stadtzens rett wforsømmet, om sagenn giælder høgre end thend burde, at fordrages for biisidder, oldermandt ock lags brødre. 18. Huo oldermandt offuerløber. Item huo som oldermandt eller stoells broder offuerløber met wredt hug oc wbeqwemme ordt, om thet bewiiszes handt, bøde j tønne øll y bøszen oc ij marck wox wærdt tiill embedit, endog att ingen skade skeer. 19. Item huilken broder som staar y rette fore nogen sag met anden fore biisidder, oldermandt oc stoells broder, skall thale syn sag høffueskelig; huo andet, gier, met fløchenn eller banden eller skends ordt, bøde iiij marck wox wærdt y byszen saa tiitth som hand thet giørendes worder. 20. Om nogen broder, søster eller suendt kieres for giældt. Worder oc noger mandt eller qwinde, ehuo thett helst er, som [i] forscrefne remmesniders, pungemagers cok taskemagers embede er, noger tidt kærdtt fore biisidder, oldermandt oc stoells broder for giældt, oc kienndes tha thend ther paa kæres, att hand er skyldig, tha legges hanum laag dag for jnden xiiij dage at betale. Will hand ey bettale, som hanum bliffuer forlagt oc hand selff wedertager, oc ey will fly synn embitz broder rætt, hand bøde en tønne øll tiill laget oc ij marc wox y bøszenn oc staa sidenn syn lagsbroder tiill retthe y nar hand kærer. 21. Ingenn skall tale paa steffne wden oldermandz loff. Schall oc ingen mandt tale wden oldermandz loff, y nar som steffnne holdes; endt skeer thet saa, att en broder kiærer paa en anden och oldermandt giffuer thend ene liudt oc anden broder ey lyde will oc siden paamyndes aff oldermandt at giffue liudt oc ey will, bøde fore wlyudt tre march wox y bøszenn. 22. Om en broder gaar offuerhørig aff steffnne. Scheer thet oc saa, at nogen broder sager en anden paa steffnne oc dømes tha noger aff thenum efter syn skyldt, som skraaen wdtwiiszer, oc will ey lyde, menn gaar offuerhørig aff dørrenn, tha wære hand lagett saa nær, som biisidder oc alle brødre thennum tyckes. | ###### II s.287

23. Om thend siist broder bliffuer y forscrefne embede. Huilcken som siist broder worder, hand schall gaa embedens wærff tiill alle brødre, saa tiit som oldermandt oc stoells broder tillsiger, saa lenge en anden kommer oc worder broder, oc handt giøre sammeledes; end skeer thet saa, at nogen broder sidder hieme fraa steffnne fore broders forsømelsze skyldt, tha bøde handt som broder skulle at waare allt thet som broder brødt, ther hiemme satt, fore wden loglige forfaldt findes. 24. Item nar en suendt wppaa forscrefne embedt kommer her y thienneste met nogen lags broder, tha skall samme suendt bewiiszet met skiellige witne, at hand er komen erlig oc skellig aff sitt lære, eller met beseyglde breff; huor handt thet ycke kandt giøre, tha bøde som hand worre nyess gangen y lære her, som skraaen wdtwiiszer om lære drenge. Oc eptertj at sadelmager ere ycke mange oc haffuer endt nu ingen preuileger eller lag her y staden hafft tiill thenne dag oc ere nu offuer eenss kommen met remmesnider, pungemagere oc taskemagere met wor bewilling oc met oldermandz. oc theris biisidders sambtycke, saa the wille wære y lag tillsammen, tha haffue wy forscrefne borgemestere oc raadtt paa Kong. Mat. wor kiereste naadige herris weigne tillgiffuit forscrefne sadelmagere hoess forscrefne embeder thesse sønderlige eptherscrefne articler att nyde oc beholde oc rette thenum epther. Om sadellmager embede. 25. Huorledis en sadellmager suendt skall winde embedet paa sadelmager embede. Nar en suendt er begierendes laget, tha skall hans mester gaa till oldermandt oc begiere laget paa hans weigne, oc siden skall suenden loffue oc tilsige at thiene syn mester y two sambfelde aar ther epther, oc nar the ij aar ere forlobne, tha skall hans mester jgenn komme for oldermandt oc giffue wintnesbyrdt om same hans suendt, at handt haffuer thient hannom relig oc well. 26. Item skall thendt samme, som broder will worde, bewysze seg æchte atwære aff fader oc moder met redelig bewiisning. 27. Schall oc saa sodann en suendt bewiisze seg erlige oc well att haffue thient paa embedet y ij aar epter hans lære breffs witnesbyrdt, som hand skall bewysze thet met. | ###### II s.288

28. Mester stycke att giøre paa sadelmagere embede. Item skall thend som mester will worde giøre syn mester stycke paa sadelmagers hande wærck, som er en kyrritz sadell beslagenn oc wdtgraffuen oc en walske sadell swort beslagenn oc en steck sadell. Nar the ere wstraffelige giort oc bewiist thet forscreffuit staar, tha maa handh kallis fuldtmester, och biisidderen tillhøre en aff the tre saddeller, huilken hand will beholde, for syn wmage, oc the andre two sadeller bliffue y lagett eller penninge therfor, wden lagsbrødre wille anderledes benaade thend syn mester gierningh giorde, oc saa skall hand tha giøre siden kaast epther skraaens wdtwiissning, som tilfornn staar wdj thenne forscrefne skraa, giffue till laget iiij marc wox wærdt oc till raadet iiij marck danske. Item alle the for wox, som forscreffuit staar y thenne forscrefne skraa, skall lægges y lags bysze oc bliffue tilhobbe saa lenge, at oldermandt, brøderne met biiszidder ther offuer eenss worde, huor till the sodant wox eller penninge nytteligste kunde bruge, gudt till loff oc brøderne till gaffn. 29. Huo som straffeligt arbeide giør paa sadelmagere embede. Schall oc saa huer sadelmager giøre gott wstraffeligt arbede epther sith wærdt, huor andet findes skall oldermandt y theris biisidders neruerrelsze ther offuer straffe, epther som forscrefuit staar om falske gierning y remmesniders artickler. 30. Om fremmede eller indwoner selge sadeller sadelmager till skade. Schall oc saa ingen fremmede eller, indwoner haffue sadeller fale, sadellmagere embede till skade, wndertaget y herredage oc fry standende marckett oc ycke lenger, dog Kong. Mat. bestilling fry y alle maade. Findes her nogenn indwoner eller wdtlendinge at føre nogen sadell oc selge emodt, som forscreffuitt staar, tha mue sadelmagere thet besla po rette, dog saa at two aff brøderne giffue sodanne kiøbmendt atwarszell tilfornn, at hand inthet holder widere fall emodt theris skraa, som thend wdtuiss oc forscreffuit staar. Findes sodanne kiøpmendt, som saa er atwaret, trotzig oc will thet lige well profoss selge, wære forbrut sodant gods till konningen, staden oc embedet. Thesze forscrefne articler om sadelmagere oc theris suenne, lære oc embede skulle the rette thenum epther, oc ther till met holde alle wide oc wilkor, som staar y thenne forscrefne skraa, som remmesnydere, pungemagere oc taskemagere ere preuilegeret met, eller oc saa straffes ther epther effter skraaens liudelsze, oc bliffue | ###### II s.289

oc wære eth lag oc samfundt her epter remmesnider, sadelmagere, pungemagere oc taskemagere, dog skall sadelmagere ey bruge remesniders embede, thenum till skade, som y remmesnider lag ere, wdenn huess nogen sadelmager kandt meth willie haffue hoss remmesniderne theres lags brødre. Item skall oc saa oldermandt ingen kaast giøre, nar hand bliffuer, men nar handt haffuer wærit synn tidt wdt, som er try aar, tha giffue brøderne en tønne danst øll oc etth fadt salt madt met smør, brødt, oust oc kage, som ther tilhør. Conclusio. Thesze forscrefne puncter oc articler wille wy oc wore epterkomere altidt haffue fuldtmacht at formere och formyndske epter embedens leyglighet, som kandt wære gaffnligt oc nytteligt, oc haffuer forscrefne oldermandt oc stoells broder paa alle lags brødrers weigne loffuet at holde thenne forscrefne skraa wedt puncter oc articler som thend indeholder, mett all wndertanighets lydighett oc troskaff, som the Kong. Matt. wor aller kiæreste naadige herre oc oss borgemestere oc raadtmendt och wores epterkommere paa forbemelte Kong, Matts, weigne plictuge ere, saa frampt at the ycke wille haffue forbrutt samme forschreffnne skraa. Thenne forscrefne skraa haffue forscrefne remmesnider, sadellmagere, pungemagere oc taskemagere welwilligen wedt taget wbrødeligenn at holde oc fuldtbyrdt ock sambtycht aff oss borgemestere, raadt oc Kong. Matt. byfoget wedt alle forscrefne puncter oc articler, som then nw indeholder ock forclarer. Tiill ydermere wittnesbyrdt oc fastere forwaring, at saa y alle maade holdes skall, som forschreffuit staar, haffue wy ladett henge wortt stadts jndsegell neddenn for thenne forscrefne skraa, giffuit aar, dag oc stædt, forscreffuit staar. Samme tidt, som thenne forscrefne skraa bleff fuldtbyrdt ock sambtycht, wor erlig mandt Per Jensen borgemester biisidder fore forscrefne embede, Lauris Søffrensen oldermandt, Niels Nielssenn stoells broder, Diens Bentssen, Peder Ibssenn, Hans Hansen, mester Pether Normiger, Kong. Mats. sadellmager, Jørgen Hanssen, Claus van Brunne, Peder sadelmager, Jens Persen Biørnsen, Anders Willomssen oc Jacop Hanssen smett lagsbrødre. Orig. paa Perg. i Geh. Ark. | ###### II s.290

<-Forrige . Indhold . Næste->

Opdateret: ons jul 23 17:18:36 CEST 2003 © eremit.dk 2001 - 2010 . Må frit anvendes og citeres med kildeangivelse Kontakt: Dette værk er licensieret under en Creative Commons Navngivelse-Ikke-kommerciel-Ingen bearbejdelser 2.5 Danmark Licens. | Sidens top